# Uradni list C 156/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 156 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6430. april 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 156

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6430. april 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2021/C 156/01 | Stališče Sveta (EU) št. 10/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 Sprejeto s strani Sveta dne 19. aprila 2021 | 1 |
| 2021/C 156/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 10/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 | 24 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2021/C 156/01

Stališče Sveta (EU) št. 10/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 Sprejeto s strani Sveta dne 19. aprila 2021

1

2021/C 156/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 10/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013

24

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 30.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 10/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013

Sprejeto s strani Sveta dne 19. aprila 2021

(2021/C 156/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri izvajanju skladov Unije bi bilo treba spoštovati horizontalna načela iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter iz členov 9 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Na podlagi členov 8 in 10 PDEU si Unija prizadeva za odpravo neenakosti ter za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami, pa tudi za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Komisija in države članice bi si morale prizadevati za vključitev vidika spola pri izvajanju skladov. Cilje skladov Unije bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter ciljev Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kakor je določeno v členu 11 in členu 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

(1)

Pri izvajanju skladov Unije bi bilo treba spoštovati horizontalna načela iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter iz členov 9 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Na podlagi členov 8 in 10 PDEU si Unija prizadeva za odpravo neenakosti ter za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami, pa tudi za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Komisija in države članice bi si morale prizadevati za vključitev vidika spola pri izvajanju skladov. Cilje skladov Unije bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter ciljev Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kakor je določeno v členu 11 in členu 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“.

| (2) | Evropski parlament, Svet in Komisija so v odgovor na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber). Ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela se mora Unija pripraviti na sedanje in prihodnje izzive globalizacije in digitalizacije, s tem da si prizadeva za bolj vključujočo rast ter z izboljšanjem zaposlitvene in socialne politike. Steber tvori 20 ključnih načel, ki so razvrščena v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Steber predstavlja za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), vzpostavljen s to uredbo, splošni vodilni okvir, ki Uniji omogoča, da v primeru velikih prestrukturiranj v praksi uresničuje ustrezna načela. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament, Svet in Komisija so v odgovor na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber). Ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela se mora Unija pripraviti na sedanje in prihodnje izzive globalizacije in digitalizacije, s tem da si prizadeva za bolj vključujočo rast ter z izboljšanjem zaposlitvene in socialne politike. Steber tvori 20 ključnih načel, ki so razvrščena v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Steber predstavlja za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), vzpostavljen s to uredbo, splošni vodilni okvir, ki Uniji omogoča, da v primeru velikih prestrukturiranj v praksi uresničuje ustrezna načela.

| (3) | Svet je 20. junija 2017 potrdil odziv Unije na agendo Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj do leta 2030. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v treh razsežnostih: ekonomski, socialni in okoljski. Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v okvir politike Unije, Unija pa mora biti pri politikah, ki jih uporablja za obravnavo svetovnih izzivov, ambiciozna. Svet je sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ označil za prvi korak pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja ZN v politike Unije in pri uporabi trajnostnega razvoja kot bistvenega vodilnega načela vseh politik Unije, vključno prek njenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 20. junija 2017 potrdil odziv Unije na agendo Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj do leta 2030. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v treh razsežnostih: ekonomski, socialni in okoljski. Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v okvir politike Unije, Unija pa mora biti pri politikah, ki jih uporablja za obravnavo svetovnih izzivov, ambiciozna. Svet je sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ označil za prvi korak pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja ZN v politike Unije in pri uporabi trajnostnega razvoja kot bistvenega vodilnega načela vseh politik Unije, vključno prek njenih finančnih instrumentov.

| (4) | Komisija je februarja 2018 sprejela sporočilo z naslovom „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“. V sporočilu poudarja, da proračun Unije podpira edinstveno socialno tržno gospodarstvo v Evropi. Nujno treba izboljšati zaposlitvene možnosti in obravnavati izzive glede spretnosti, zlasti tiste, povezane z digitalizacijo, avtomatizacijo in prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo, ob polnem upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum). Proračunska prožnost bo temeljno načelo večletnega finančnega okvira 2021 do 2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir 2021–2027), vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Še naprej se bodo uporabljali mehanizmi prožnosti, ki bodo omogočali bolj pravočasno odzivanje Unije in zagotavljali, da se bodo proračunska sredstva uporabljala tam, kjer bodo najbolj potrebna. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je februarja 2018 sprejela sporočilo z naslovom „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“. V sporočilu poudarja, da proračun Unije podpira edinstveno socialno tržno gospodarstvo v Evropi. Nujno treba izboljšati zaposlitvene možnosti in obravnavati izzive glede spretnosti, zlasti tiste, povezane z digitalizacijo, avtomatizacijo in prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo, ob polnem upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum). Proračunska prožnost bo temeljno načelo večletnega finančnega okvira 2021 do 2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir 2021–2027), vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Še naprej se bodo uporabljali mehanizmi prožnosti, ki bodo omogočali bolj pravočasno odzivanje Unije in zagotavljali, da se bodo proračunska sredstva uporabljala tam, kjer bodo najbolj potrebna.

| (5) | Komisija v „Beli knjigi o prihodnosti Evrope“ z dne 1. marca 2017 izraža skrb zaradi izolacionističnih gibanj in rastočih dvomov glede koristi, ki jih prinaša odprta trgovina, in glede socialnega tržnega gospodarstva Unije na splošno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija v „Beli knjigi o prihodnosti Evrope“ z dne 1. marca 2017 izraža skrb zaradi izolacionističnih gibanj in rastočih dvomov glede koristi, ki jih prinaša odprta trgovina, in glede socialnega tržnega gospodarstva Unije na splošno.

| (6) | Komisija v delu „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“ z dne 10. maja 2017 kombinacijo globalizacije, povezane s trgovino, in tehnoloških sprememb opredeli kot glavno gonilo povečanega povpraševanja po kvalificirani delovni sili in zmanjšanega števila delovnih mest za nizko kvalificirano delovno silo. Ob priznavanju, da ima večja odprtost trgovine sicer svoje prednosti, pa Komisija meni, da so potrebna ustrezna sredstva za obravnavo s tem povezanih negativnih stranskih učinkov. Trenutne koristi globalizacije so že sedaj neenakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami, kar znatno učinkuje na tiste, ki občutijo negativne posledice, zato obstaja nevarnost, da bodo tehnološke in okoljske spremembe te učinke še potencirale. V skladu z načeloma solidarnosti in trajnostnosti bo zato treba zagotoviti, da bodo koristi globalizacije pravičneje porazdeljene, ter v ta namen gospodarsko rast in tehnološki napredek uskladiti z ustrezno socialno zaščito in dejavno podporo za dostop do priložnosti za zaposlitev in samozaposlitev. |
| --- | --- |

(6)

Komisija v delu „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“ z dne 10. maja 2017 kombinacijo globalizacije, povezane s trgovino, in tehnoloških sprememb opredeli kot glavno gonilo povečanega povpraševanja po kvalificirani delovni sili in zmanjšanega števila delovnih mest za nizko kvalificirano delovno silo. Ob priznavanju, da ima večja odprtost trgovine sicer svoje prednosti, pa Komisija meni, da so potrebna ustrezna sredstva za obravnavo s tem povezanih negativnih stranskih učinkov. Trenutne koristi globalizacije so že sedaj neenakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami, kar znatno učinkuje na tiste, ki občutijo negativne posledice, zato obstaja nevarnost, da bodo tehnološke in okoljske spremembe te učinke še potencirale. V skladu z načeloma solidarnosti in trajnostnosti bo zato treba zagotoviti, da bodo koristi globalizacije pravičneje porazdeljene, ter v ta namen gospodarsko rast in tehnološki napredek uskladiti z ustrezno socialno zaščito in dejavno podporo za dostop do priložnosti za zaposlitev in samozaposlitev.

| (7) | Komisija v delu „Razmislek o prihodnosti financ EU“ z dne 28. junija 2017 poudarja potrebo po zmanjšanju gospodarskih in socialnih razlik med državami članicami in znotraj njih ter meni, da je zato ključna prednostna naloga vlaganje v trajnostni razvoj, enakost, socialno vključenost, izobraževanje in usposabljanje ter zdravje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija v delu „Razmislek o prihodnosti financ EU“ z dne 28. junija 2017 poudarja potrebo po zmanjšanju gospodarskih in socialnih razlik med državami članicami in znotraj njih ter meni, da je zato ključna prednostna naloga vlaganje v trajnostni razvoj, enakost, socialno vključenost, izobraževanje in usposabljanje ter zdravje.

| (8) | Zaradi globalizacije ter tehnoloških sprememb in podnebnih sprememb se bosta medsebojna povezanost in soodvisnost svetovnih gospodarstev najverjetneje še bolj okrepili. Prerazporeditev delovne sile je neločljivo in neizogibno povezana s tovrstnimi spremembami. Za pravično porazdelitev koristi, ki jih prinašajo spremembe, je izjemno pomembno, da se presežnim delavcem in tistim, ki jim grozi, da bodo to postali, ponudi pomoč. Glavna instrumenta Unije za pomoč prizadetim delavcem sta Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki se vzpostavi z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta in s katerim se pomoč ponuja na podlagi predvidevanj, ter ESPG, s katerim se pomoč ponuja reaktivno v primeru velikih prestrukturiranj. Sporočilo Komisije z naslovom „Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje“ z dne 13. decembra 2013 je instrument politike Unije, ki določa okvir najboljših praks za predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja podjetij. Nudi celovit okvir o tem, kako bi bilo treba z ustreznimi sredstvi politike obravnavati izzive ekonomske prilagoditve in prestrukturiranja ter njihov učinek na zaposlovanje in socialni učinek. Obenem so države članice v njem pozvane, naj sredstva Unije in nacionalna sredstva uporabljajo tako, da se zagotovi učinkovitejše blaženje socialnega učinka prestrukturiranja, zlasti negativnih posledic za zaposlovanje. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi globalizacije ter tehnoloških sprememb in podnebnih sprememb se bosta medsebojna povezanost in soodvisnost svetovnih gospodarstev najverjetneje še bolj okrepili. Prerazporeditev delovne sile je neločljivo in neizogibno povezana s tovrstnimi spremembami. Za pravično porazdelitev koristi, ki jih prinašajo spremembe, je izjemno pomembno, da se presežnim delavcem in tistim, ki jim grozi, da bodo to postali, ponudi pomoč. Glavna instrumenta Unije za pomoč prizadetim delavcem sta Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki se vzpostavi z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta in s katerim se pomoč ponuja na podlagi predvidevanj, ter ESPG, s katerim se pomoč ponuja reaktivno v primeru velikih prestrukturiranj. Sporočilo Komisije z naslovom „Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje“ z dne 13. decembra 2013 je instrument politike Unije, ki določa okvir najboljših praks za predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja podjetij. Nudi celovit okvir o tem, kako bi bilo treba z ustreznimi sredstvi politike obravnavati izzive ekonomske prilagoditve in prestrukturiranja ter njihov učinek na zaposlovanje in socialni učinek. Obenem so države članice v njem pozvane, naj sredstva Unije in nacionalna sredstva uporabljajo tako, da se zagotovi učinkovitejše blaženje socialnega učinka prestrukturiranja, zlasti negativnih posledic za zaposlovanje.

| (9) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), za večletni finančni okvir od 2007 do 2013 (v nadaljnjem besedilu: Sklad), je bil vzpostavljen, da bi Uniji omogočili, da bi izkazovala solidarnost z delavci, ki so izgubili zaposlitev zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih vsled globalizacije. |
| --- | --- |

(9)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), za večletni finančni okvir od 2007 do 2013 (v nadaljnjem besedilu: Sklad), je bil vzpostavljen, da bi Uniji omogočili, da bi izkazovala solidarnost z delavci, ki so izgubili zaposlitev zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih vsled globalizacije.

| (10) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1927/2006 je bilo z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) v sklopu evropskega načrta za oživitev gospodarstva, določenega v Sporočilu Komisije z dne 26. novembra 2008, razširjeno, da bi vključevalo tudi delavce, ki so izgubili zaposlitev neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(10)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1927/2006 je bilo z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) v sklopu evropskega načrta za oživitev gospodarstva, določenega v Sporočilu Komisije z dne 26. novembra 2008, razširjeno, da bi vključevalo tudi delavce, ki so izgubili zaposlitev neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (11) | Za trajanje večletnega finančnega okvira od 2014 do 2020 je bilo področje uporabe Sklada z Uredbo (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) razširjeno, da bi zajemalo presežna delovna mesta, ki niso posledica samo resnih gospodarskih motenj zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je sicer obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, temveč tudi katere koli nove svetovne finančne in gospodarske krize. Poleg tega je bila Uredba (EU) št. 1309/2013 spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), da bi bila med drugim uvedena pravila, na podlagi katerih bi bilo možno s Skladom izjemoma kriti kolektivne vloge, pri katerih bi bila udeležena mala in srednja podjetja (MSP), ki se nahajajo v eni regiji, delujejo pa v različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2, kadar bi država članica prosilka dokazala, da MSP predstavljajo glavno ali edino vrsto poslovne dejavnosti v tej regiji. |
| --- | --- |

(11)

Za trajanje večletnega finančnega okvira od 2014 do 2020 je bilo področje uporabe Sklada z Uredbo (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) razširjeno, da bi zajemalo presežna delovna mesta, ki niso posledica samo resnih gospodarskih motenj zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je sicer obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, temveč tudi katere koli nove svetovne finančne in gospodarske krize. Poleg tega je bila Uredba (EU) št. 1309/2013 spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), da bi bila med drugim uvedena pravila, na podlagi katerih bi bilo možno s Skladom izjemoma kriti kolektivne vloge, pri katerih bi bila udeležena mala in srednja podjetja (MSP), ki se nahajajo v eni regiji, delujejo pa v različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2, kadar bi država članica prosilka dokazala, da MSP predstavljajo glavno ali edino vrsto poslovne dejavnosti v tej regiji.

| (12) | Kot odziv na možnost, da bo Združeno kraljestvo iz Unije izstopilo brez sporazuma o izstopu, je bila Uredba (EU) št. 1309/2013 spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1796 Evropskega parlamenta in Sveta (9), da bi bilo določeno, da bodo zaradi takega izstopa odpusti spadali v področje uporabe Sklada. Ker pa je Združeno kraljestvo izstopilo na podlagi sporazuma o izstopu, se navedena uredba ni uporabljala. |
| --- | --- |

(12)

Kot odziv na možnost, da bo Združeno kraljestvo iz Unije izstopilo brez sporazuma o izstopu, je bila Uredba (EU) št. 1309/2013 spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1796 Evropskega parlamenta in Sveta (9), da bi bilo določeno, da bodo zaradi takega izstopa odpusti spadali v področje uporabe Sklada. Ker pa je Združeno kraljestvo izstopilo na podlagi sporazuma o izstopu, se navedena uredba ni uporabljala.

| (13) | Komisija je opravila vmesno oceno Sklada, da bi ugotovila, kako in v kakšnem obsegu je Sklad dosegel svoje cilje. Sklad se je z doseganjem višje stopnje ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela glede na preteklo programsko obdobje izkazal za učinkovitega. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da je Sklad ustvaril dodano vrednost Unije. To velja zlasti v smislu njegovih učinkov na obseg, kar pomeni, da se s pomočjo Sklada nista povečala zgolj število in raznolikost ponujenih storitev, temveč tudi stopnja intenzivnosti teh storitev. Poleg tega je bila pomoč Sklada zelo prepoznavna in je širši javnosti neposredno pokazala dodano vrednost Unije. Vendar pa je bilo identificiranih več izzivov. Postopek za uporabo se je izkazal za predolgega. Nadalje je več držav članic poročalo o težavah pri pripravi obsežnih analiz v zvezi z ozadjem dogodka, ki je povzročil odpuste. Glavni razlog, zakaj se je državam članicam odsvetovalo, da vložijo vloge za pomoč iz Sklada, so bile težave s finančno in institucionalno zmogljivostjo. Lahko bi šlo preprosto za pomanjkanje osebja: trenutno smejo države članice za tehnično pomoč zaprositi le, ko izvedejo pomoč iz Sklada. Ker lahko do odpustov pride nepričakovano, je pomembno zagotoviti, da so države članice pripravljene ukrepati takoj in da so zmožne brez odlašanj vložiti vlogo. Poleg tega se zdi, da so v nekaterih državah članicah potrebna temeljitejša prizadevanja za krepitev institucionalne zmogljivosti, da bi zagotovili učinkovito in uspešno izvajanje primerov v okviru ESPG. Poleg tega je prag 500 presežnih delovnih mest deležen kritike, ker naj bi bil previsok, zlasti v manj poseljenih regijah. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je opravila vmesno oceno Sklada, da bi ugotovila, kako in v kakšnem obsegu je Sklad dosegel svoje cilje. Sklad se je z doseganjem višje stopnje ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela glede na preteklo programsko obdobje izkazal za učinkovitega. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da je Sklad ustvaril dodano vrednost Unije. To velja zlasti v smislu njegovih učinkov na obseg, kar pomeni, da se s pomočjo Sklada nista povečala zgolj število in raznolikost ponujenih storitev, temveč tudi stopnja intenzivnosti teh storitev. Poleg tega je bila pomoč Sklada zelo prepoznavna in je širši javnosti neposredno pokazala dodano vrednost Unije. Vendar pa je bilo identificiranih več izzivov. Postopek za uporabo se je izkazal za predolgega. Nadalje je več držav članic poročalo o težavah pri pripravi obsežnih analiz v zvezi z ozadjem dogodka, ki je povzročil odpuste. Glavni razlog, zakaj se je državam članicam odsvetovalo, da vložijo vloge za pomoč iz Sklada, so bile težave s finančno in institucionalno zmogljivostjo. Lahko bi šlo preprosto za pomanjkanje osebja: trenutno smejo države članice za tehnično pomoč zaprositi le, ko izvedejo pomoč iz Sklada. Ker lahko do odpustov pride nepričakovano, je pomembno zagotoviti, da so države članice pripravljene ukrepati takoj in da so zmožne brez odlašanj vložiti vlogo. Poleg tega se zdi, da so v nekaterih državah članicah potrebna temeljitejša prizadevanja za krepitev institucionalne zmogljivosti, da bi zagotovili učinkovito in uspešno izvajanje primerov v okviru ESPG. Poleg tega je prag 500 presežnih delovnih mest deležen kritike, ker naj bi bil previsok, zlasti v manj poseljenih regijah.

| (14) | Vloga ESPG kot prožnega instrumenta, ki podpira delavce, ki zaradi obsežnih prestrukturiranj izgubijo zaposlitev, in jim pomaga, da čim hitreje najdejo drugo zaposlitev, ostaja pomembna. Unija bi morala še naprej zagotavljati posebno, enkratno podporo za lažje ponovno vključevanje presežnih delavcev v dostojno in trajnostno zaposlitev na področjih, v sektorjih, na ozemljih ali trgih dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. Ob upoštevanju medsebojnega delovanja in vzajemnega učinkovanja odprte trgovine ter razvoja na področju gospodarstva in financ, kot so asimetrični ekonomski šoki, tehnološke spremembe, digitalizacija in znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestave notranjega trga, pa tudi drugih dejavnikov, vključno s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, in ob upoštevanju dejstva, da je čedalje težje opredeliti specifičen dejavnik, ki povzroči presežna delovna mesta, bi morala uporaba ESPG temeljiti le na znatnem učinku prestrukturiranj. ESPG bi moral glede na svoj namen, ki je zagotoviti podporo v izrednih razmerah, ob dopolnjevanju bolj na predvidevanjih temelječe pomoči, ki jo ponuja ESS+, ostajati prožen in poseben instrument zunaj proračunskih zgornjih meja večletnega finančnega okvira, kot je določen v sporočilu Komisije z naslovom „Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti – Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027“ z dne 2. maja 2018 in Prilogi k navedenemu sporočilu. |
| --- | --- |

(14)

Vloga ESPG kot prožnega instrumenta, ki podpira delavce, ki zaradi obsežnih prestrukturiranj izgubijo zaposlitev, in jim pomaga, da čim hitreje najdejo drugo zaposlitev, ostaja pomembna. Unija bi morala še naprej zagotavljati posebno, enkratno podporo za lažje ponovno vključevanje presežnih delavcev v dostojno in trajnostno zaposlitev na področjih, v sektorjih, na ozemljih ali trgih dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. Ob upoštevanju medsebojnega delovanja in vzajemnega učinkovanja odprte trgovine ter razvoja na področju gospodarstva in financ, kot so asimetrični ekonomski šoki, tehnološke spremembe, digitalizacija in znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestave notranjega trga, pa tudi drugih dejavnikov, vključno s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, in ob upoštevanju dejstva, da je čedalje težje opredeliti specifičen dejavnik, ki povzroči presežna delovna mesta, bi morala uporaba ESPG temeljiti le na znatnem učinku prestrukturiranj. ESPG bi moral glede na svoj namen, ki je zagotoviti podporo v izrednih razmerah, ob dopolnjevanju bolj na predvidevanjih temelječe pomoči, ki jo ponuja ESS+, ostajati prožen in poseben instrument zunaj proračunskih zgornjih meja večletnega finančnega okvira, kot je določen v sporočilu Komisije z naslovom „Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti – Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027“ z dne 2. maja 2018 in Prilogi k navedenemu sporočilu.

| (15) | Za ohranitev evropske narave ESPG bi bilo treba vlogo za podporo vložiti, kadar ima veliko prestrukturiranje znaten učinek na lokalno ali regionalno gospodarstvo. Takšen učinek bi bilo treba določiti s sklicevanjem na minimalno število presežnih delovnih mest v okviru določenega referenčnega obdobja. Ob upoštevanju ugotovitev vmesne ocene bi bilo treba določiti prag 200 presežnih delovnih mest v referenčnem obdobju štirih mesecev (ali šestih mesecev v sektorsko specifičnih primerih). Ob upoštevanju, da imajo valovi odpuščanj v različnih sektorjih znotraj iste regije prav tako znaten učinek na lokalni trg dela, bi moralo biti mogoče vložiti tudi regionalne vloge. Na majhnih trgih dela, kot so v majhnih državah članicah ali oddaljenih regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, ali v izjemnih okoliščinah, bi moralo biti mogoče vloge vložiti tudi za nižje število presežnih delovnih mest. Na splošno bi morale države članice vloge za pomoč ESPG vložiti najpozneje 12 tednov po koncu referenčnega obdobja. Vendar pa, da bi se izognili vrzeli v financiranju, ker bo ta uredba začela veljati po 1. januarju 2021, in da bi se zagotovila pravna varnost, bi bilo treba ta rok med 1. januarjem 2021 in začetkom veljavnosti te uredbe začasno prekiniti. |
| --- | --- |

(15)

Za ohranitev evropske narave ESPG bi bilo treba vlogo za podporo vložiti, kadar ima veliko prestrukturiranje znaten učinek na lokalno ali regionalno gospodarstvo. Takšen učinek bi bilo treba določiti s sklicevanjem na minimalno število presežnih delovnih mest v okviru določenega referenčnega obdobja. Ob upoštevanju ugotovitev vmesne ocene bi bilo treba določiti prag 200 presežnih delovnih mest v referenčnem obdobju štirih mesecev (ali šestih mesecev v sektorsko specifičnih primerih). Ob upoštevanju, da imajo valovi odpuščanj v različnih sektorjih znotraj iste regije prav tako znaten učinek na lokalni trg dela, bi moralo biti mogoče vložiti tudi regionalne vloge. Na majhnih trgih dela, kot so v majhnih državah članicah ali oddaljenih regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, ali v izjemnih okoliščinah, bi moralo biti mogoče vloge vložiti tudi za nižje število presežnih delovnih mest. Na splošno bi morale države članice vloge za pomoč ESPG vložiti najpozneje 12 tednov po koncu referenčnega obdobja. Vendar pa, da bi se izognili vrzeli v financiranju, ker bo ta uredba začela veljati po 1. januarju 2021, in da bi se zagotovila pravna varnost, bi bilo treba ta rok med 1. januarjem 2021 in začetkom veljavnosti te uredbe začasno prekiniti.

| (16) | ESPG se kot sklad, namenjen za velika prestrukturiranja, ne bi smel uporabiti v primerih odpuščanj v javnem sektorju, ki so posledica proračunskih rezov. Vendar bi moral biti ESPG zmožen podpreti presežne delavce iz podjetij, ki so dejavna na konkurenčnem trgu, ki zagotavljajo blago ali storitve javno financiranim subjektom, ki jih prizadenejo proračunski rezi. ESPG bi prav tako moral biti zmožen podpreti samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost zaradi proračunskih rezov. |
| --- | --- |

(16)

ESPG se kot sklad, namenjen za velika prestrukturiranja, ne bi smel uporabiti v primerih odpuščanj v javnem sektorju, ki so posledica proračunskih rezov. Vendar bi moral biti ESPG zmožen podpreti presežne delavce iz podjetij, ki so dejavna na konkurenčnem trgu, ki zagotavljajo blago ali storitve javno financiranim subjektom, ki jih prizadenejo proračunski rezi. ESPG bi prav tako moral biti zmožen podpreti samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost zaradi proračunskih rezov.

| (17) | Da bi izrazili solidarnost Unije z brezposelnimi osebami, bi morala biti stopnja sofinanciranja ESPG kot reaktivnega sklada usklajena z najvišjo stopnjo sofinanciranja ESS+ kot proaktivnega sklada v zadevni državi članici, v vsakem primeru pa ne bi smela biti nižja od 60 %. |
| --- | --- |

(17)

Da bi izrazili solidarnost Unije z brezposelnimi osebami, bi morala biti stopnja sofinanciranja ESPG kot reaktivnega sklada usklajena z najvišjo stopnjo sofinanciranja ESS+ kot proaktivnega sklada v zadevni državi članici, v vsakem primeru pa ne bi smela biti nižja od 60 %.

| (18) | Del proračuna Unije, dodeljen ESPG, bi morala Komisija izvrševati v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu finančne uredbe. Zato bi Komisija in države članice pri izvajanju ESPG v okviru deljenega upravljanja morale spoštovati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, transparentnost in nediskriminacija. |
| --- | --- |

(18)

Del proračuna Unije, dodeljen ESPG, bi morala Komisija izvrševati v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu finančne uredbe. Zato bi Komisija in države članice pri izvajanju ESPG v okviru deljenega upravljanja morale spoštovati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, transparentnost in nediskriminacija.

| (19) | Evropski center za spremljanje sprememb, ki ima sedež pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer v Dublinu, Komisiji in državam članicam pomaga pri kvalitativnih in kvantitativnih analizah in s tem pri ocenjevanju trendov globalizacije, tehnoloških in okoljskih sprememb, prestrukturiranj in uporabe ESPG. Evropski center za spremljanje prestrukturiranja, ki se dnevno posodablja, spremlja poročanje o obsežnih prestrukturiranjih po vsej Uniji na podlagi mreže nacionalnih korespondentov. Pomagal bi lahko, da bi zgodaj prepoznali primere, v katerih bi lahko bila potrebna pomoč. |
| --- | --- |

(19)

Evropski center za spremljanje sprememb, ki ima sedež pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer v Dublinu, Komisiji in državam članicam pomaga pri kvalitativnih in kvantitativnih analizah in s tem pri ocenjevanju trendov globalizacije, tehnoloških in okoljskih sprememb, prestrukturiranj in uporabe ESPG. Evropski center za spremljanje prestrukturiranja, ki se dnevno posodablja, spremlja poročanje o obsežnih prestrukturiranjih po vsej Uniji na podlagi mreže nacionalnih korespondentov. Pomagal bi lahko, da bi zgodaj prepoznali primere, v katerih bi lahko bila potrebna pomoč.

| (20) | Presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, bi morali imeti enak dostop do ESPG ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Zato bi se morali presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, v tej uredbi šteti za možne upravičence iz ESPG. |
| --- | --- |

(20)

Presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, bi morali imeti enak dostop do ESPG ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Zato bi se morali presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, v tej uredbi šteti za možne upravičence iz ESPG.

| (21) | Finančni prispevki iz ESPG bi morali biti predvsem usmerjeni v aktivne ukrepe politike trga dela in prilagojene storitve, katerih cilj je hitra ponovna vključitev upravičencev v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega ob njihovi hkratni pripravi na bolj zeleno in bolj digitalno evropsko gospodarstvo. Podpora bi morala biti namenjena tudi spodbujanju samozaposlovanja in ustanavljanju podjetij, vključno z vzpostavljanjem zadrug. Ukrepi bi morali odražati predvidene potrebe lokalnega ali regionalnega trga dela. Vendar pa bi morali, kadarkoli bi bilo ustrezno, podpirati tudi mobilnost presežnih delavcev, da bi jim pomagali najti novo zaposlitev drugje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razširjanju spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba, in po potrebi odpravljanju spolnih stereotipov pri zaposlovanju. Omejiti bi bilo treba vključevanje denarnih pomoči v usklajene svežnje prilagojenih storitev. Ukrepi, ki jih podpira ESPG, ne bi smeli nadomeščati pasivnih ukrepov socialne zaščite. Delodajalce bi lahko spodbujali, da poleg tega, da izvajajo ukrepe, ki jih morajo zagotoviti po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah, sodelujejo tudi pri nacionalnem sofinanciranju ukrepov v okviru ESPG. |
| --- | --- |

(21)

Finančni prispevki iz ESPG bi morali biti predvsem usmerjeni v aktivne ukrepe politike trga dela in prilagojene storitve, katerih cilj je hitra ponovna vključitev upravičencev v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega ob njihovi hkratni pripravi na bolj zeleno in bolj digitalno evropsko gospodarstvo. Podpora bi morala biti namenjena tudi spodbujanju samozaposlovanja in ustanavljanju podjetij, vključno z vzpostavljanjem zadrug. Ukrepi bi morali odražati predvidene potrebe lokalnega ali regionalnega trga dela. Vendar pa bi morali, kadarkoli bi bilo ustrezno, podpirati tudi mobilnost presežnih delavcev, da bi jim pomagali najti novo zaposlitev drugje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razširjanju spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba, in po potrebi odpravljanju spolnih stereotipov pri zaposlovanju. Omejiti bi bilo treba vključevanje denarnih pomoči v usklajene svežnje prilagojenih storitev. Ukrepi, ki jih podpira ESPG, ne bi smeli nadomeščati pasivnih ukrepov socialne zaščite. Delodajalce bi lahko spodbujali, da poleg tega, da izvajajo ukrepe, ki jih morajo zagotoviti po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah, sodelujejo tudi pri nacionalnem sofinanciranju ukrepov v okviru ESPG.

| (22) | Države članice bi morale pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev, katerega cilj je omogočanje ponovne vključitve ciljnih upravičencev na trg dela, obravnavati cilje digitalne agende in strategije za enotni digitalni trg. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti plačni vrzeli med spoloma v sektorjih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in sicer s spodbujanjem preusposabljanja in prekvalifikacija žensk za te sektorje. Države članice bi si morale pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev prizadevati za večjo zastopanost manj zastopanega spola, s čimer bi prispevale k zmanjšanju plačne vrzeli in pokojninske vrzeli med spoloma. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev, katerega cilj je omogočanje ponovne vključitve ciljnih upravičencev na trg dela, obravnavati cilje digitalne agende in strategije za enotni digitalni trg. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti plačni vrzeli med spoloma v sektorjih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in sicer s spodbujanjem preusposabljanja in prekvalifikacija žensk za te sektorje. Države članice bi si morale pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev prizadevati za večjo zastopanost manj zastopanega spola, s čimer bi prispevale k zmanjšanju plačne vrzeli in pokojninske vrzeli med spoloma.

| (23) | Glede na to, da je za digitalno preobrazbo gospodarstva potrebna določena raven digitalne kompetence delovne sile, bi morali razširjanje spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba, šteti za horizontalen element vsakršnega usklajenega svežnja ponujenih prilagojenih storitev. |
| --- | --- |

(23)

Glede na to, da je za digitalno preobrazbo gospodarstva potrebna določena raven digitalne kompetence delovne sile, bi morali razširjanje spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba, šteti za horizontalen element vsakršnega usklajenega svežnja ponujenih prilagojenih storitev.

| (24) | Pri oblikovanju aktivnih ukrepov politike trga dela bi morale države članice dati prednost ukrepom, ki znatno prispevajo k zaposljivosti upravičencev. Države članice bi si morale prizadevati, da bi bilo čim večje število upravičencev, ki sodelujejo pri teh ukrepih, v roku šestih mesecev po koncu obdobja izvajanja kar se da hitro ponovno vključenih v trajnostno zaposlitev. Pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev bi bilo treba upoštevati razloge za odpuste, kjer je to ustrezno, ter predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne spretnosti. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev bi moral biti združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(24)

Pri oblikovanju aktivnih ukrepov politike trga dela bi morale države članice dati prednost ukrepom, ki znatno prispevajo k zaposljivosti upravičencev. Države članice bi si morale prizadevati, da bi bilo čim večje število upravičencev, ki sodelujejo pri teh ukrepih, v roku šestih mesecev po koncu obdobja izvajanja kar se da hitro ponovno vključenih v trajnostno zaposlitev. Pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev bi bilo treba upoštevati razloge za odpuste, kjer je to ustrezno, ter predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne spretnosti. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev bi moral biti združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo.

| (25) | Države članice bi morale pri oblikovanju aktivnih ukrepov politike trga dela posebno pozornost nameniti prikrajšanim upravičencem, vključno z invalidi, osebami, ki skrbijo za sorodnike, mladimi in starejšimi brezposelnimi, osebami z nizko stopnjo kvalifikacij, osebami migrantskega porekla ter osebami, ki jim grozi revščina, saj imajo te skupine posebne težave pri ponovnem vključevanju na trg dela. Kljub temu pa bi bilo treba pri izvajanju ESPG spoštovati in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki spadata med temeljne vrednote Unije in sta zapisani v stebru. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale pri oblikovanju aktivnih ukrepov politike trga dela posebno pozornost nameniti prikrajšanim upravičencem, vključno z invalidi, osebami, ki skrbijo za sorodnike, mladimi in starejšimi brezposelnimi, osebami z nizko stopnjo kvalifikacij, osebami migrantskega porekla ter osebami, ki jim grozi revščina, saj imajo te skupine posebne težave pri ponovnem vključevanju na trg dela. Kljub temu pa bi bilo treba pri izvajanju ESPG spoštovati in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki spadata med temeljne vrednote Unije in sta zapisani v stebru.

| (26) | Da bi države članice učinkovito in hitro pomagale upravičencem, bi se morale čim bolj potruditi, da bi, ko vlagajo vloge za finančni prispevek iz ESPG, vložile popolne vloge. Kadar Komisija zahteva dodatne informacije za oceno vloge, bi moralo biti zagotavljanje teh informacij časovno omejeno. Tako države članice kot tudi institucije Unije bi si morale prizadevati za čim hitrejšo obravnavo vlog. |
| --- | --- |

(26)

Da bi države članice učinkovito in hitro pomagale upravičencem, bi se morale čim bolj potruditi, da bi, ko vlagajo vloge za finančni prispevek iz ESPG, vložile popolne vloge. Kadar Komisija zahteva dodatne informacije za oceno vloge, bi moralo biti zagotavljanje teh informacij časovno omejeno. Tako države članice kot tudi institucije Unije bi si morale prizadevati za čim hitrejšo obravnavo vlog.

| (27) | Država članica prosilka bi morala v interesu upravičencev in organov, pristojnih za izvajanje ukrepov, vse udeležence v postopku za vložitev vloge ustrezno obveščati o stanju vloge in bi jih morala, kadar je mogoče, vključiti v izvajanje ukrepov. |
| --- | --- |

(27)

Država članica prosilka bi morala v interesu upravičencev in organov, pristojnih za izvajanje ukrepov, vse udeležence v postopku za vložitev vloge ustrezno obveščati o stanju vloge in bi jih morala, kadar je mogoče, vključiti v izvajanje ukrepov.

| (28) | V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja finančni prispevki iz ESPG ne bi smeli nadomestiti podpornih ukrepov, ki so upravičencem na voljo v okviru skladov Unije ali drugih politik oziroma programov Unije, temveč bi morali te ukrepe po možnosti dopolnjevati. |
| --- | --- |

(28)

V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja finančni prispevki iz ESPG ne bi smeli nadomestiti podpornih ukrepov, ki so upravičencem na voljo v okviru skladov Unije ali drugih politik oziroma programov Unije, temveč bi morali te ukrepe po možnosti dopolnjevati.

| (29) | Vključiti bi bilo treba posebne določbe za ukrepe informiranja in komuniciranja o primerih ESPG in rezultatih. Države članice in deležniki ESPG bi morali ozaveščati o dosežkih financiranja s strani Unije z obveščanjem javnosti. Dejavnosti na področju transparentnosti in komuniciranja so ključnega pomena za prepoznavnost ukrepanja Unije na terenu in bi morale temeljiti na točnih in ažurnih informacijah. Da bi promovirali ESPG in pokazali njegovo dodano vrednost kot del proračuna Unije, bi morali institucijam, organom ali agencijam Unije na njihovo zahtevo dati na voljo komunikacijsko gradivo in gradivo za prepoznavnost, ki so ga pripravile države članice. Zato bi bilo treba Uniji podeliti brezplačno, neizključno in nepreklicno licenco za uporabo takega gradiva in vse z njo povezane predhodno obstoječe pravice. |
| --- | --- |

(29)

Vključiti bi bilo treba posebne določbe za ukrepe informiranja in komuniciranja o primerih ESPG in rezultatih. Države članice in deležniki ESPG bi morali ozaveščati o dosežkih financiranja s strani Unije z obveščanjem javnosti. Dejavnosti na področju transparentnosti in komuniciranja so ključnega pomena za prepoznavnost ukrepanja Unije na terenu in bi morale temeljiti na točnih in ažurnih informacijah. Da bi promovirali ESPG in pokazali njegovo dodano vrednost kot del proračuna Unije, bi morali institucijam, organom ali agencijam Unije na njihovo zahtevo dati na voljo komunikacijsko gradivo in gradivo za prepoznavnost, ki so ga pripravile države članice. Zato bi bilo treba Uniji podeliti brezplačno, neizključno in nepreklicno licenco za uporabo takega gradiva in vse z njo povezane predhodno obstoječe pravice.

| (30) | Za lažje izvajanje te uredbe bi morali biti izdatki upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG bodisi od datuma, na katerega začne država članica opravljati prilagojene storitve, bodisi od datuma, na katerega ima administrativne izdatke pri izvajanju ESPG. |
| --- | --- |

(30)

Za lažje izvajanje te uredbe bi morali biti izdatki upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG bodisi od datuma, na katerega začne država članica opravljati prilagojene storitve, bodisi od datuma, na katerega ima administrativne izdatke pri izvajanju ESPG.

| (31) | Da bi zadovoljili potrebe, ki nastanejo zlasti v prvih mesecih posameznega leta, ko so možnosti za prerazporeditve iz drugih proračunskih vrstic še posebej majhne, bi bilo treba v okviru letnega proračunskega postopka v proračunski vrstici ESPG dati na voljo ustrezen znesek za odobritve plačil. |
| --- | --- |

(31)

Da bi zadovoljili potrebe, ki nastanejo zlasti v prvih mesecih posameznega leta, ko so možnosti za prerazporeditve iz drugih proračunskih vrstic še posebej majhne, bi bilo treba v okviru letnega proračunskega postopka v proračunski vrstici ESPG dati na voljo ustrezen znesek za odobritve plačil.

| (32) | Večletni finančni okvir 2021-2027 in Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (10) določata finančni okvir ESPG. |
| --- | --- |

(32)

Večletni finančni okvir 2021-2027 in Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (10) določata finančni okvir ESPG.

| (33) | Pomoč bi morali v interesu upravičencev dati na voljo čim prej in čim bolj učinkovito. Države članice in institucije Unije, vključene v proces odločanja o ESPG, bi si morale čim bolj prizadevati za skrajšanje časa obravnave in za poenostavitev postopkov, da bi zagotovile nemoteno in hitro sprejemanje sklepov o uporabi ESPG. |
| --- | --- |

(33)

Pomoč bi morali v interesu upravičencev dati na voljo čim prej in čim bolj učinkovito. Države članice in institucije Unije, vključene v proces odločanja o ESPG, bi si morale čim bolj prizadevati za skrajšanje časa obravnave in za poenostavitev postopkov, da bi zagotovile nemoteno in hitro sprejemanje sklepov o uporabi ESPG.

| (34) | MSP so hrbtenica gospodarstva Unije. Spodbujanje podjetništva in podpiranje MSP je zato ključnega pomena za zagotovitev gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in socialnega vključevanja. Unija s tem, ko ljudi spodbuja k ustanavljanju lastnih podjetij, dejavno spodbuja podjetništvo. Pri velikih prestrukturiranjih bi moralo biti mogoče presežnim delavcem pomagati pri ustanavljanju lastnega podjetja. Če se podjetje zapre, bi prav tako moralo biti mogoče presežnim delavcem pomagati, da prevzamejo nekatere ali vse dejavnosti svojega nekdanjega delodajalca. |
| --- | --- |

(34)

MSP so hrbtenica gospodarstva Unije. Spodbujanje podjetništva in podpiranje MSP je zato ključnega pomena za zagotovitev gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in socialnega vključevanja. Unija s tem, ko ljudi spodbuja k ustanavljanju lastnih podjetij, dejavno spodbuja podjetništvo. Pri velikih prestrukturiranjih bi moralo biti mogoče presežnim delavcem pomagati pri ustanavljanju lastnega podjetja. Če se podjetje zapre, bi prav tako moralo biti mogoče presežnim delavcem pomagati, da prevzamejo nekatere ali vse dejavnosti svojega nekdanjega delodajalca.

| (35) | Države članice bi morale za namene transparentnosti in informiranja v končnem poročilu razkriti podrobnosti o vsakršni državni pomoči ali financiranju Unije, ki ga je podjetje, ki odpušča delavce, prejelo v petih letih pred tem poročilom. To pa ne bi smelo veljati za mikropodjetja ali MSP, zlasti zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi, zato da državam članicam ne bi nalagali nesorazmernega upravnega bremena, zlasti v primeru sektorskih vlog v okviru ESPG, ki bi zadevale več kot eno mikropodjetje ali MSP. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi morale za namene transparentnosti in informiranja v končnem poročilu razkriti podrobnosti o vsakršni državni pomoči ali financiranju Unije, ki ga je podjetje, ki odpušča delavce, prejelo v petih letih pred tem poročilom. To pa ne bi smelo veljati za mikropodjetja ali MSP, zlasti zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi, zato da državam članicam ne bi nalagali nesorazmernega upravnega bremena, zlasti v primeru sektorskih vlog v okviru ESPG, ki bi zadevale več kot eno mikropodjetje ali MSP.

| (36) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11) bi bilo treba ESPG oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov ESPG. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11) bi bilo treba ESPG oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov ESPG.

| (37) | Da se Evropskemu parlamentu omogoči politični nadzor, Komisiji pa stalno spremljanje rezultatov, pridobljenih s pomočjo ESPG, bi morale zadevne države članice predložiti končno poročilo o izvajanju ESPG. |
| --- | --- |

(37)

Da se Evropskemu parlamentu omogoči politični nadzor, Komisiji pa stalno spremljanje rezultatov, pridobljenih s pomočjo ESPG, bi morale zadevne države članice predložiti končno poročilo o izvajanju ESPG.

| (38) | Države članice bi morale Komisijo pri izvajanju ocen podpreti tako, da zagotovijo ustrezne podatke, ki so jim na voljo. |
| --- | --- |

(38)

Države članice bi morale Komisijo pri izvajanju ocen podpreti tako, da zagotovijo ustrezne podatke, ki so jim na voljo.

| (39) | Da bi bilo v prihodnosti izvajanje ocen lažje, bi bilo treba po izvedbi posameznega finančnega prispevka iz ESPG opraviti raziskavo med upravičenci. Raziskava med upravičenci bi morala bit odprta za udeležence vsaj štiri tedne, začeti pa bi se morala tekom šestega meseca po koncu obdobja izvajanja. Države članice bi morale pomagati Komisiji izpeljati raziskavo med upravičenci, s tem da upravičencem pošljejo vabilo za udeležbo in jih še vsaj enkrat opozorile nanjo ter jih tako spodbudile k sodelovanju. Države članice bi morale Komisijo obvestiti o prizadevanjih za kontaktiranje upravičencev. Komisija bi morala zbrane podatke uporabiti za namene ocenjevanja. Da bi zagotovili primerljivost primerov, bi morala Komisija predlogo za raziskavo med upravičenci oblikovati v tesnem sodelovanju z državami članicami, zagotoviti pa bi morala tudi prevod v vse uradne jezike institucij Unije. |
| --- | --- |

(39)

Da bi bilo v prihodnosti izvajanje ocen lažje, bi bilo treba po izvedbi posameznega finančnega prispevka iz ESPG opraviti raziskavo med upravičenci. Raziskava med upravičenci bi morala bit odprta za udeležence vsaj štiri tedne, začeti pa bi se morala tekom šestega meseca po koncu obdobja izvajanja. Države članice bi morale pomagati Komisiji izpeljati raziskavo med upravičenci, s tem da upravičencem pošljejo vabilo za udeležbo in jih še vsaj enkrat opozorile nanjo ter jih tako spodbudile k sodelovanju. Države članice bi morale Komisijo obvestiti o prizadevanjih za kontaktiranje upravičencev. Komisija bi morala zbrane podatke uporabiti za namene ocenjevanja. Da bi zagotovili primerljivost primerov, bi morala Komisija predlogo za raziskavo med upravičenci oblikovati v tesnem sodelovanju z državami članicami, zagotoviti pa bi morala tudi prevod v vse uradne jezike institucij Unije.

| (40) | V skladu s ciljem odpravljanja neenakosti in spodbujanja enakosti med moškimi in ženskami bi morale analize in poročila v zvezi z ESPG vključevati informacije, razčlenjene po spolu. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s ciljem odpravljanja neenakosti in spodbujanja enakosti med moškimi in ženskami bi morale analize in poročila v zvezi z ESPG vključevati informacije, razčlenjene po spolu.

| (41) | Zaradi spremljanja uporabe ESPG in zlasti napredka pri doseganju njegovih ciljev bi bilo treba v prilogi k tej uredbi določiti seznam kazalnikov. Komisija lahko po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo teh kazalnikov. |
| --- | --- |

(41)

Zaradi spremljanja uporabe ESPG in zlasti napredka pri doseganju njegovih ciljev bi bilo treba v prilogi k tej uredbi določiti seznam kazalnikov. Komisija lahko po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo teh kazalnikov.

| (42) | Države članice bi morale ohraniti pristojnost za izvrševanje finančnega prispevka ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se financirajo s sredstvi Unije, v skladu z ustreznimi določbami finančne uredbe. Države članice bi morale utemeljiti uporabo finančnega prispevka, prejetega iz ESPG. Ker je obdobje izvajanja za pomoč ESPG kratko, bi se morala v obveznostih poročanja odražati posebna narava te pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Države članice bi morale ohraniti pristojnost za izvrševanje finančnega prispevka ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se financirajo s sredstvi Unije, v skladu z ustreznimi določbami finančne uredbe. Države članice bi morale utemeljiti uporabo finančnega prispevka, prejetega iz ESPG. Ker je obdobje izvajanja za pomoč ESPG kratko, bi se morala v obveznostih poročanja odražati posebna narava te pomoči.

| (43) | Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vse nepravilnosti, vključno z goljufijami, ki jih storijo upravičenci. Poleg tega je v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (13) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16).
  Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodeluje pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeli potrebne pravice in dostop ter zagotovi, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF. Države članice bi morale v skladu s točko (d) člena 63(2) finančne uredbe sodelovati s Komisijo, OLAF, Računskim sodiščem in, kadar je ustrezno, EJT pri vseh zadevah, povezanih s sumom goljufije ali ugotovljeno goljufijo. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vse nepravilnosti, vključno z goljufijami, ki jih storijo upravičenci. Poleg tega je v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (13) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodeluje pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeli potrebne pravice in dostop ter zagotovi, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF. Države članice bi morale v skladu s točko (d) člena 63(2) finančne uredbe sodelovati s Komisijo, OLAF, Računskim sodiščem in, kadar je ustrezno, EJT pri vseh zadevah, povezanih s sumom goljufije ali ugotovljeno goljufijo.

| (44) | Za boljšo zaščito proračuna Unije bi Komisija morala dati na voljo integriran in interoperabilen sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do zadevnih podatkov ter njihovo analizo, Komisija pa bi morala spodbujati njegovo uporabo, da bi ga lahko države članice širše uporabljale. |
| --- | --- |

(44)

Za boljšo zaščito proračuna Unije bi Komisija morala dati na voljo integriran in interoperabilen sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do zadevnih podatkov ter njihovo analizo, Komisija pa bi morala spodbujati njegovo uporabo, da bi ga lahko države članice širše uporabljale.

| (45) | Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(45)

Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (46) | Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z obveznostmi Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in zavezami glede ciljev ZN za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v okviru te uredbe prispevati k doseganju cilja, da bi bilo vsaj 30 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih podpiranju podnebnih ciljev, ter k ambiciji, da se v letu 2024 odhodkom na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna Unije, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(46)

Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z obveznostmi Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in zavezami glede ciljev ZN za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v okviru te uredbe prispevati k doseganju cilja, da bi bilo vsaj 30 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih podpiranju podnebnih ciljev, ter k ambiciji, da se v letu 2024 odhodkom na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna Unije, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti.

| (47) | Da bi omogočili boljše spremljanje uporabe ESPG, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za dopolnjevanje te uredbe z določanjem meril, na podlagi katerih se določijo primeri nepravilnosti, o katerih se poroča, in podatki, ki jih zagotovijo države članice, za namen preprečevanja, odkrivanja in odpravljanja nepravilnosti, vključno z goljufijami, in izterjave neupravičeno izplačanih zneskov skupaj z zamudnimi obrestmi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(47)

Da bi omogočili boljše spremljanje uporabe ESPG, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za dopolnjevanje te uredbe z določanjem meril, na podlagi katerih se določijo primeri nepravilnosti, o katerih se poroča, in podatki, ki jih zagotovijo države članice, za namen preprečevanja, odkrivanja in odpravljanja nepravilnosti, vključno z goljufijami, in izterjave neupravičeno izplačanih zneskov skupaj z zamudnimi obrestmi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (48) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe v zvezi z opravljanjem raziskav med upravičenci in formatom za poročanje o nepravilnostih bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(48)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe v zvezi z opravljanjem raziskav med upravičenci in formatom za poročanje o nepravilnostih bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (49) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti, iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(49)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti, iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (50) | Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do2027, je treba zagotoviti, da se bo ta uredba uporabljala od začetka proračunskega leta 2021. Vendar pa bi morala Komisija proračunski postopek začeti šele ob začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do2027, je treba zagotoviti, da se bo ta uredba uporabljala od začetka proračunskega leta 2021. Vendar pa bi morala Komisija proračunski postopek začeti šele ob začetku veljavnosti te uredbe.

| (51) | Uredbo (EU) št. 1309/2013 bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(51)

Uredbo (EU) št. 1309/2013 bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   S to uredbo se ustanavlja Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) za obdobje večletnega finančnega okvira od leta 2021 do 2027.

V njej so navedeni cilji ESPG, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja, vključno z vlogami držav članic za finančni prispevek iz ESPG za ukrepe, ki so namenjeni upravičencem iz člena 6.

2.   ESPG v skladu s členom 4 nudi podporo presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati dejavnost, med velikimi prestrukturiranji.

Člen 2

Poslanstvo in cilja

1.   ESPG podpira socialno-ekonomsko preobrazbo, ki je posledica globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, s tem da presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati dejavnost, pomaga pri prilagajanju na strukturne spremembe. ESPG je sklad za nujne primere, ki deluje reaktivno. Kot tak ESPG prispeva k izvajanju načel, določenih v okviru evropskega stebra socialnih pravic, ter krepi socialno in ekonomsko kohezijo med regijami in državami članicami.

2.   Cilja ESPG sta izkazovanje solidarnosti in spodbujanje dostojne in trajnostne zaposlitve v Uniji z nudenjem pomoči v primeru velikih prestrukturiranj, zlasti tistih, ki jih povzročijo izzivi, povezani z globalizacijo, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, pomembne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga, in finančne ali gospodarske krize, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali ki so posledice digitalizacije ali avtomatizacije. ESPG podpira upravičence, da se čim prej vrnejo v dostojno in trajnostno zaposlitev. Še zlasti so pomembni ukrepi, ki so v pomoč najbolj prikrajšanim skupinam.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „presežni delavec“ pomeni delavca ne glede na vrsto ali trajanje njegovega delovnega razmerja, čigar pogodba o zaposlitvi ali delovno razmerje se je zaradi ekonomskih razlogov končalo predčasno z odpustom ali čigar pogodba o zaposlitvi ali delovno razmerje iz istih razlogov ni bilo obnovljeno; |
| --- | --- |

(1)

„presežni delavec“ pomeni delavca ne glede na vrsto ali trajanje njegovega delovnega razmerja, čigar pogodba o zaposlitvi ali delovno razmerje se je zaradi ekonomskih razlogov končalo predčasno z odpustom ali čigar pogodba o zaposlitvi ali delovno razmerje iz istih razlogov ni bilo obnovljeno;

| (2) | „samozaposlena oseba“ pomeni fizično osebo, ki zaposluje manj kot 10 delavcev; |
| --- | --- |

(2)

„samozaposlena oseba“ pomeni fizično osebo, ki zaposluje manj kot 10 delavcev;

| (3) | „upravičenec“ pomeni fizično osebo, ki sodeluje pri ukrepih, sofinanciranih iz ESPG; |
| --- | --- |

(3)

„upravičenec“ pomeni fizično osebo, ki sodeluje pri ukrepih, sofinanciranih iz ESPG;

| (4) | „nepravilnost“ pomeni kršitev veljavnega prava, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, vključenega v izvajanje ESPG, in ki škoduje ali bi lahko škodovala proračunu Unije, ker slednjega bremeni za neupravičene odhodke. |
| --- | --- |

(4)

„nepravilnost“ pomeni kršitev veljavnega prava, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, vključenega v izvajanje ESPG, in ki škoduje ali bi lahko škodovala proračunu Unije, ker slednjega bremeni za neupravičene odhodke.

| (5) | „obdobje izvajanja“ pomeni obdobje, ki se začne na datume iz točke (j) člena 8(7) in konča 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti sklepa o finančnem prispevku na podlagi člena 15(2). |
| --- | --- |

(5)

„obdobje izvajanja“ pomeni obdobje, ki se začne na datume iz točke (j) člena 8(7) in konča 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti sklepa o finančnem prispevku na podlagi člena 15(2).

Člen 4

Merila za pomoč

1.   Države članice lahko za finančni prispevek iz ESPG za ukrepe, namenjene presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, zaprosijo v skladu z določbami iz tega člena.

2.   V primeru velikih prestrukturiranj se finančni prispevek iz ESPG zagotovi, kadar velja ena od naslednjih okoliščin:

| (a) | prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno kadar do tega prenehanja opravljanja dejavnosti pride pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi; |
| --- | --- |

(a)

prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno kadar do tega prenehanja opravljanja dejavnosti pride pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi;

| (b) | prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju šestih mesecev, zlasti v MSP, kadar vsa delujejo v isti gospodarski panogi po ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2 ali v več kot dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2, če je prizadetih vsaj 200 delavcev ali samozaposlenih oseb v dveh regijah skupaj; |
| --- | --- |

(b)

prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju šestih mesecev, zlasti v MSP, kadar vsa delujejo v isti gospodarski panogi po ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2 ali v več kot dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2, če je prizadetih vsaj 200 delavcev ali samozaposlenih oseb v dveh regijah skupaj;

| (c) | prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih mesecev, zlasti v MSP, kadar vsa delujejo v isti ali različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v isti regiji ravni NUTS 2. |
| --- | --- |

(c)

prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih mesecev, zlasti v MSP, kadar vsa delujejo v isti ali različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v isti regiji ravni NUTS 2.

3.   Na majhnih trgih dela se, zlasti v zvezi z vlogami, pri katerih so udeležena MSP in katere država članica prosilka ustrezno utemelji, šteje, da je vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če merila iz odstavka 2 niso v celoti izpolnjena, če odpusti resno vplivajo na zaposlenost in lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo. V takih primerih država članica prosilka navede, katero merilo za pomoč iz odstavka 2 ni v celoti izpolnjeno.

4.   V izjemnih okoliščinah se odstavek 3 uporablja tudi za trge dela, ki niso majhni trgi dela. Skupna višina finančnih prispevkov, ki se dodelijo v takšnih primerih, ne sme presegati 15 % letne zgornje meje ESPG.

5.   ESPG se ne sme uporabiti, kadar so zaposleni v javnem sektorju odpuščeni zaradi proračunskih rezov s strani države članice.

Člen 5

Izračun števila presežkov in primerov prenehanja opravljanja dejavnosti

Država članica prosilka navede metodo, uporabljeno za izračun števila presežnih delavcev in samozaposlenih oseb za namen člena 4, kot je na enega ali več od naslednjih datumov:

| (a) | na datum, ko delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES (18) uradno pisno obvesti pristojni javni organ o načrtovanih kolektivnih odpustih; |
| --- | --- |

(a)

na datum, ko delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES (18) uradno pisno obvesti pristojni javni organ o načrtovanih kolektivnih odpustih;

| (b) | na datum, ko delodajalec posamično obvesti delavca o odpustitvi ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja delavca; |
| --- | --- |

(b)

na datum, ko delodajalec posamično obvesti delavca o odpustitvi ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja delavca;

| (c) | na datum dejanske prekinitve ali izteka pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja; |
| --- | --- |

(c)

na datum dejanske prekinitve ali izteka pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja;

| (d) | na datum izteka napotitve delavca v podjetje uporabnika; |
| --- | --- |

(d)

na datum izteka napotitve delavca v podjetje uporabnika;

| (e) | na datum prenehanja opravljanja dejavnosti, ki se določi v skladu z nacionalnim pravom ali upravnimi določbami, v zvezi s samozaposlenimi osebami. |
| --- | --- |

(e)

na datum prenehanja opravljanja dejavnosti, ki se določi v skladu z nacionalnim pravom ali upravnimi določbami, v zvezi s samozaposlenimi osebami.

V primerih iz točke (a) prvega odstavka tega člena država članica prosilka Komisiji zagotovi dodatne informacije o dejanskem številu odpustov v skladu s členom 4 preden Komisija zaključi oceno.

Člen 6

Upravičenci

Država članica prosilka lahko v skladu s členom 7 zagotovi usklajeni sveženj prilagojenih storitev (v nadaljnjem besedilu: usklajeni sveženj), ki se sofinancira iz ESPG. Taki upravičenci so lahko:

| (a) | presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, katerih število je izračunano v skladu s členom 5, v referenčnih obdobjih iz člena 4(1) do (4); |
| --- | --- |

(a)

presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, katerih število je izračunano v skladu s členom 5, v referenčnih obdobjih iz člena 4(1) do (4);

| (b) | presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, katerih število je določeno v skladu s členom 5, zunaj referenčnega obdobja iz člena 4, in sicer šest mesecev pred začetkom referenčnega obdobja ali med koncem referenčnega obdobja in zadnjim dnem pred datumom, ko Komisija zaključi oceno. |
| --- | --- |

(b)

presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, katerih število je določeno v skladu s členom 5, zunaj referenčnega obdobja iz člena 4, in sicer šest mesecev pred začetkom referenčnega obdobja ali med koncem referenčnega obdobja in zadnjim dnem pred datumom, ko Komisija zaključi oceno.

Delavci in samozaposlene osebe iz točke (b) prvega pododstavka se štejejo za upravičene, če je mogoče ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuste v referenčnem obdobju.

Člen 7

Upravičeni ukrepi

1.   Finančni prispevek iz ESPG se lahko izplača za aktivne ukrepe politike trga dela, ki so del usklajenega svežnja, namenjenega za lažjo ponovno vključitev ciljnih upravičencev, zlasti najbolj prikrajšanih med njimi, v zaposlitev ali samozaposlitev.

2.   Glede na pomembnost spretnosti, ki jih zahtevata digitalna industrijska doba in z viri gospodarno gospodarstvo, se razširjanje takih spretnosti šteje za horizontalen element pri oblikovanju usklajenih svežnjev. Potreba po usposabljanju in njegova stopnja se prilagodita kvalifikacijam in spretnostim vsakega upravičenca.

Usklajeni sveženj lahko vključuje:

| (a) | usposabljanje in preusposabljanje po meri, vključno v zvezi z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter drugimi spretnostmi, ki jih zahteva digitalna doba, certificiranje pridobljenega znanja in spretnosti, individualne storitve za pomoč pri iskanju zaposlitve in dejavnosti za ciljne skupine, poklicno svetovanje, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, spodbujanje podjetništva, pomoč za samozaposlitev, ustanavljanje podjetij, delavske prevzeme ter dejavnosti sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

usposabljanje in preusposabljanje po meri, vključno v zvezi z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter drugimi spretnostmi, ki jih zahteva digitalna doba, certificiranje pridobljenega znanja in spretnosti, individualne storitve za pomoč pri iskanju zaposlitve in dejavnosti za ciljne skupine, poklicno svetovanje, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, spodbujanje podjetništva, pomoč za samozaposlitev, ustanavljanje podjetij, delavske prevzeme ter dejavnosti sodelovanja;

| (b) | posebne časovno omejene ukrepe, kot so pomoč za iskanje zaposlitve, delodajalcem namenjene spodbude za zaposlovanje, pomoč za mobilnost, dodatki za nego otroka, dodatki za usposabljanje, dnevnice in pomoč za negovalce. |
| --- | --- |

(b)

posebne časovno omejene ukrepe, kot so pomoč za iskanje zaposlitve, delodajalcem namenjene spodbude za zaposlovanje, pomoč za mobilnost, dodatki za nego otroka, dodatki za usposabljanje, dnevnice in pomoč za negovalce.

Stroški ukrepov iz točke (b) drugega pododstavka ne smejo preseči 35 % skupnih stroškov usklajenega svežnja.

Naložbe za samozaposlitev, ustanavljanje podjetij in delavske prevzeme ne smejo preseči 22 000 EUR na upravičenca.

Pri zasnovi usklajenega svežnja se predvidijo prihodnji obeti na trgu dela in potrebne spretnosti. Usklajeni sveženj mora biti združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo, se osredotočati na razširjanje spretnosti, ki jih zahteva digitalna industrijska doba, in upoštevati povpraševanje na lokalnem trgu dela.

3.   Do finančnega prispevka iz ESPG niso upravičeni naslednji ukrepi:

| (a) | posebni časovno omejeni ukrepi iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 2, če ti ukrepi niso pogojeni z aktivnim sodelovanjem ciljnih upravičencev pri dejavnostih iskanja zaposlitve ali usposabljanja; |
| --- | --- |

(a)

posebni časovno omejeni ukrepi iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 2, če ti ukrepi niso pogojeni z aktivnim sodelovanjem ciljnih upravičencev pri dejavnostih iskanja zaposlitve ali usposabljanja;

| (b) | ukrepi, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja. |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja.

Ukrepi, ki jih podpira ESPG, ne nadomeščajo pasivnih ukrepov socialne zaščite.

4.   Usklajeni sveženj se pripravi v posvetovanju s ciljnimi upravičenci, njihovimi predstavniki ali socialnimi partnerji, kot je ustrezno.

5.   Na pobudo države članice prosilke se lahko finančni prispevek iz ESPG izplača za dejavnosti priprave, upravljanja, informiranja in oglaševanja ter nadzora in poročanja.

Člen 8

Vloge

1.   Država članica prosilka vlogo za finančni prispevek iz ESPG pri Komisiji vloži v 12 tednih od datuma, ko so izpolnjena merila iz člena 4(2), (3) ali (4).

2.   Rok iz odstavka 1 se začasno prekine med 1. januarjem 2021 in ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Komisija na zahtevo države članice zagotavlja smernice med celotnim postopkom za vložitev vloge.

4.   Komisija v 10 delovnih dneh od datuma vložitve vloge ali, kadar je ustrezno, v 10 delovnih dneh od datuma, na katerega Komisija prejme prevod vloge, pri čemer se upošteva kasnejši datum, potrdi prejem vloge in od države članice prosilke zahteva vse dodatne informacije, ki jih potrebuje za oceno vloge.

5.   Kadar Komisija zahteva dodatne informacije, ji država članica odgovori v 15 delovnih dneh od datuma zahteve. Komisija navedeni rok podaljša za 10 delovnih dni na zahtevo države članice prosilke. Vse take zahteve za podaljšanje morajo biti ustrezno utemeljene.

6.   Komisija na podlagi informacij, ki jih predloži država članica prosilka, svojo oceno o tem, ali je vloga skladna s pogoji za zagotovitev finančnega prispevka, zaključi v 50 delovnih dneh od prejema popolne vloge ali, kjer je ustrezno, njenega prevoda.

Kadar Komisija ne more spoštovati tega roka, državo članico prosilko o tem obvesti še pred iztekom tega roka, pri čemer pojasni razloge za zamudo in določi nov datum za zaključitev svoje ocene. Novi datum nastopi najpozneje 20 delovnih dni po roku iz prvega pododstavka.

7.   Vloga vsebuje naslednje informacije:

| (a) | oceno števila odpustov v skladu s členom 5, pa tudi metodo izračuna; |
| --- | --- |

(a)

oceno števila odpustov v skladu s členom 5, pa tudi metodo izračuna;

| (b) | kadar podjetje, ki odpušča, po odpuščanjih nadaljuje svoje dejavnosti, potrditev, da je izpolnilo vse svoje pravne obveznosti v zvezi s temi odpusti in ustrezno poskrbelo za svoje delavce; |
| --- | --- |

(b)

kadar podjetje, ki odpušča, po odpuščanjih nadaljuje svoje dejavnosti, potrditev, da je izpolnilo vse svoje pravne obveznosti v zvezi s temi odpusti in ustrezno poskrbelo za svoje delavce;

| (c) | obrazložitev, v kolikšni meri so bila upoštevana priporočila iz okvira kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje ter kako usklajeni sveženj dopolnjuje ukrepe, financirane iz drugih skladov Unije ali nacionalnih skladov, vključno z informacijami o ukrepih, ki so za zadevna podjetja, ki odpuščajo, obvezni v skladu z nacionalnim pravom ali kolektivnimi pogodbami, in informacijami o dejavnostih za pomoč presežnim delavcem, ki jih država članica že izvaja; |
| --- | --- |

(c)

obrazložitev, v kolikšni meri so bila upoštevana priporočila iz okvira kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje ter kako usklajeni sveženj dopolnjuje ukrepe, financirane iz drugih skladov Unije ali nacionalnih skladov, vključno z informacijami o ukrepih, ki so za zadevna podjetja, ki odpuščajo, obvezni v skladu z nacionalnim pravom ali kolektivnimi pogodbami, in informacijami o dejavnostih za pomoč presežnim delavcem, ki jih država članica že izvaja;

| (d) | kratek opis dogodkov, ki so privedli do presežka delavcev; |
| --- | --- |

(d)

kratek opis dogodkov, ki so privedli do presežka delavcev;

| (e) | kadar je ustrezno, katera so podjetja, dobavitelji ali proizvajalci in sektorji v poproizvodni fazi, ki odpuščajo; |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, katera so podjetja, dobavitelji ali proizvajalci in sektorji v poproizvodni fazi, ki odpuščajo;

| (f) | okvirno razčlenitev sestave ciljnih upravičencev po spolu, starostni skupini in stopnji izobrazbe, ki se uporabi za oblikovanje usklajenega svežnja; |
| --- | --- |

(f)

okvirno razčlenitev sestave ciljnih upravičencev po spolu, starostni skupini in stopnji izobrazbe, ki se uporabi za oblikovanje usklajenega svežnja;

| (g) | pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost; |
| --- | --- |

(g)

pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost;

| (h) | podroben opis usklajenega svežnja in s tem povezanih izdatkov, zlasti tudi morebitnih ukrepov za podporo zaposlovalnih pobud za prikrajšane, mlade in starejše upravičence; |
| --- | --- |

(h)

podroben opis usklajenega svežnja in s tem povezanih izdatkov, zlasti tudi morebitnih ukrepov za podporo zaposlovalnih pobud za prikrajšane, mlade in starejše upravičence;

| (i) | predvideni proračun za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja v podporo ciljnim upravičencem ter za vse dejavnosti priprave, upravljanja, informiranja in oglaševanja ter nadzora in poročanja; |
| --- | --- |

(i)

predvideni proračun za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja v podporo ciljnim upravičencem ter za vse dejavnosti priprave, upravljanja, informiranja in oglaševanja ter nadzora in poročanja;

| (j) | datume, na katere so se zagotovitev usklajenega svežnja za ciljne upravičence in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7, začele ali naj bi se začele; |
| --- | --- |

(j)

datume, na katere so se zagotovitev usklajenega svežnja za ciljne upravičence in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7, začele ali naj bi se začele;

| (k) | postopke, upoštevane pri posvetovanju s ciljnimi upravičenci ali njihovimi predstavniki oziroma socialnimi partnerji, pa tudi lokalnimi in regionalnimi organi ali po potrebi drugimi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

(k)

postopke, upoštevane pri posvetovanju s ciljnimi upravičenci ali njihovimi predstavniki oziroma socialnimi partnerji, pa tudi lokalnimi in regionalnimi organi ali po potrebi drugimi ustreznimi deležniki;

| (l) | izjavo, da je zaprošena podpora iz ESPG skladna s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči, in izjavo o tem, zakaj usklajeni sveženj ne nadomešča ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorni delodajalci; |
| --- | --- |

(l)

izjavo, da je zaprošena podpora iz ESPG skladna s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči, in izjavo o tem, zakaj usklajeni sveženj ne nadomešča ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorni delodajalci;

| (m) | vire nacionalnega predhodnega financiranja ali nacionalnega sofinanciranja in po potrebi druge oblike sofinanciranja. |
| --- | --- |

(m)

vire nacionalnega predhodnega financiranja ali nacionalnega sofinanciranja in po potrebi druge oblike sofinanciranja.

Člen 9

Dopolnjevanje, skladnost in usklajevanje

1.   Finančni prispevek iz ESPG ne nadomesti ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorni delodajalci.

2.   Podpora za ciljne upravičence dopolnjuje ukrepe držav članic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno s takimi ukrepi, ki tudi prejemajo drugo finančno podporo iz proračuna Unije, v skladu s priporočili, navedenimi v okviru kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje.

3.   Finančni prispevek iz ESPG se omeji na to, kar je potrebno za zagotavljanje začasne, enkratne podpore ciljnim upravičencem. Ukrepi, ki jih podpira ESPG, so skladni s pravom Unije in nacionalnim pravom, vključno s pravili o državni pomoči.

4.   Komisija in država članica prosilka v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovita usklajevanje pomoči iz druge finančne podpore iz proračuna Unije.

5.   Država članica prosilka zagotovi, da posebni ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG, ne prejemajo druge finančne podpore iz proračuna Unije.

Člen 10

Enakost med moškimi in ženskami in nediskriminacija

Komisija in države članice zagotovijo, da sta enakost med moškimi in ženskami ter vključevanje vidika spola sestavna dela obdobja izvajanja ter se promovirata tekom celotnega obdobja izvajanja.

Komisija in države članice ustrezno ukrepajo, da pri dostopu do ESPG in v različnih obdobjih izvajanja preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, spolne identitete, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

Člen 11

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.   Na pobudo Komisije se lahko uporabi največ 0,5 % letne zgornje meje ESPG za tehnične in upravne izdatke za njegovo izvajanje, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, pa tudi zbiranje podatkov, vključno v zvezi s korporativnimi informacijsko-tehnološkimi sistemi, dejavnosti komuniciranja in dejavnosti za boljšo prepoznavnost ESPG kot sklada ali v zvezi s posebnimi projekti ter za druge ukrepe tehnične pomoči. Takšni ukrepi lahko zajemajo prihodnja in pretekla programska obdobja.

2.   Komisija v okviru zgornje meje iz odstavka 1 tega člena v skladu s členom 31 finančne uredbe predloži zahtevek, da se odobritve za tehnično pomoč prerazporedijo v zadevne proračunske vrstice.

3.   Komisija tehnično pomoč izvaja na lastno pobudo v okviru neposrednega oziroma posrednega upravljanja v skladu s točkama (a) in (c) člena 62(1) finančne uredbe.

Kadar Komisija izvajanja tehnično pomoč v okviru posrednega upravljanja, zagotovi, da je postopek za imenovanje tretje osebe, pristojne za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene v skladu s finančno uredbo, transparenten. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet ter javnost o podizvajalcu, izbranem za ta namen.

4.   Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in smernic državam članicam o uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG. Komisija socialnim partnerjem na ravni Unije in na nacionalni ravni zagotovi tudi informacije o uporabi ESPG, skupaj z jasnimi smernicami. Ukrepi, povezani s smernicami, lahko vključujejo tudi oblikovanje projektnih skupin v primeru resnih gospodarskih motenj v državi članici.

Člen 12

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Države članice z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in ciljno usmerjenih informacij različnim skupinam, vključno s ciljnimi informacijami upravičencem, lokalnim in regionalnim organom, socialnim partnerjem, medijem in javnosti, potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije ter izpostavijo dodano vrednost Unije, ki jo ima pomoč.

Države članice uporabijo emblem EU v skladu s Prilogo IX k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo na področju upravljanja meja in vizumske politike (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah za obdobje 2021-2027) skupaj s preprosto izjavo o financiranju „sofinancira Evropska unija“.

2.   Komisija ohranja in redno posodablja svojo prisotnost na spletu, ki je na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije, zagotavlja posodobljene informacije o ESPG, smernice za vložitev vlog, primere upravičenih ukrepov in redno posodobljen seznam kontaktov v posamezni državi članici, pa tudi informacije o odobrenih in zavrnjenih vlogah ter o vlogi Evropskega parlamenta in Sveta v proračunskem postopku.

3.   Komisija spodbuja splošno razširjanje obstoječih najboljših praks ter izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja z namenom ozaveščanja državljanov in delavcev Unije o ESPG, tudi ljudi, ki imajo težave pri dostopanju do informacij.

Države članice zagotovijo, da se za namene oglaševanja ESPG ali v zvezi s poročanjem o uporabi proračuna Unije institucijam, organom ali agencijam Unije na zahtevo da na voljo komunikacijsko gradivo in gradivo za prepoznavnost ter da se Uniji podeli brezplačna, neizključna in nepreklicna licenca za uporabo takšnega gradiva in vse z njo povezane predhodno obstoječe pravice. Ta obveznost pa od držav članic ne sme zahtevati, da prevzamejo znatne dodatne stroške ali znatna upravna bremena.

Z licenco se Uniji podelijo pravice iz Priloge I.

4.   Sredstva, dodeljena ukrepom komuniciranja na podlagi te uredbe, prispevajo tudi k pokrivanju korporativnega komuniciranja o političnih prednostnih nalogah Unije, če so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 2.

Člen 13

Določitev finančnega prispevka

1.   Na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8, zlasti ob upoštevanju števila ciljnih upravičencev, predlaganih ukrepov in predvidenih stroškov, Komisija oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka iz ESPG, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve razpoložljivih sredstev. Komisija zaključi svojo oceno in predloži svoj predlog do roka iz člena 8(6).

2.   Stopnja sofinanciranja ESPG za ponujene ukrepe je najvišja stopnja sofinanciranja ESS+ v zadevni državi članici, kot je določeno v členu 112(3) uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021-2027, ali 60 %, pri čemer se uporabi višja stopnja.

3.   Kadar Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8, sklene, da so pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe izpolnjeni, takoj začne postopek iz člena 15.

4.   Kadar Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8, sklene, da pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe niso izpolnjeni, o tem nemudoma uradno obvesti državo članico prosilko, Evropski parlament in Svet.

Člen 14

Obdobje upravičenosti

1.   Izdatki so do finančnega prispevka iz ESPG upravičeni od datumov, določenih v vlogi v skladu s točko (j) člena 8(7), na katere zadevna država članica začne ali bi morala začeti zagotavljati usklajen sveženj za ciljne upravičence ali na katere ima administrativne izdatke zaradi izvajanja ESPG v skladu s členom 7(1) in (5).

2.   Država članica brez nepotrebnega odlašanja začne izvajati upravičene ukrepe iz člena 7, ki jih izpelje čim prej, v vsakem primeru pa v 24 mesecih od datuma začetka veljavnosti sklepa o finančnem prispevku.

3.   Kadar se upravičenec vpiše v tečaj izobraževanja ali usposabljanja, ki traja najmanj dve leti, so izdatki za ta tečaj upravičeni do sofinanciranja iz ESPG največ do datuma, na katerega je treba predložiti končno poročilo iz člena 20(1), če je zadevni izdatek nastal pred tem datumom.

4.   Izdatki na podlagi člena 7(5) so upravičeni do sofinanciranja iz ESPG do roka za predložitev končnega poročila v skladu s členom 20(1).

Člen 15

Proračunski postopek in izvrševanje proračuna

1.   Komisija predlog za uporabo ESPG predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, kadar sklene, da so izpolnjeni pogoji za zagotovitev finančnega prispevka iz njega. Sklep o uporabi ESPG skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet v šestih tednih po tem, ko jima je bil predložen predlog Komisije.

Ko Komisija predloži predlog sklepa o uporabi ESPG, Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži predlog prerazporeditve v ustrezne proračunske vrstice.

Prerazporeditve v zvezi z ESPG se opravijo v skladu s členom 31 finančne uredbe.

2.   Komisija sklep o finančnem prispevku, ki začne veljati na datum, ko Evropski parlament in Svet uradno obvestita Komisijo o odobritvi proračunske prerazporeditve.

Ta sklep se šteje za sklep o financiranju v smislu člena 110 finančne uredbe.

3.   Predlog sklepa o uporabi ESPG na podlagi odstavka 1 vsebuje:

| (a) | oceno, opravljeno v skladu s členom 8(6), skupaj s povzetkom informacij, na katerih ta ocena temelji, in |
| --- | --- |

(a)

oceno, opravljeno v skladu s členom 8(6), skupaj s povzetkom informacij, na katerih ta ocena temelji, in

| (b) | razloge, ki upravičujejo zneske, predlagane v skladu s členom 13(1). |
| --- | --- |

(b)

razloge, ki upravičujejo zneske, predlagane v skladu s členom 13(1).

Člen 16

Nezadostna sredstva

Z odstopanjem od rokov iz členov 8 in 15 lahko Komisija v izjemnih primerih in pod pogojem, da preostale odobritve za prevzem obveznosti, ki so še na voljo v ESPG, ne zadostujejo za kritje zneska pomoči, ki je v skladu z njenim predlogom za uporabo ESPG potreben, predlog za uporabo ESPG in naknadni zahtevek za proračunsko prerazporeditev odloži, dokler odobritve za prevzem obveznosti niso na voljo v naslednjem letu. Letno proračunsko zgornjo mejo ESPG je treba spoštovati v vseh okoliščinah.

Člen 17

Plačilo in uporaba finančnega prispevka

1.   Komisija zadevni državi članici izplača finančni prispevek z enkratnim 100 % izplačilom predhodnega financiranja, načeloma v 15 delovnih dneh od začetka veljavnosti sklepa o finančnem prispevku v skladu s členom 15(2). Predhodno financiranje se obračuna, ko država članica predloži potrjeno izjavo o izdatkih v skladu s členom 20(1). Neporabljeni znesek se povrne Komisiji.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 tega člena se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe.

3.   Komisija podrobne tehnične pogoje financiranja določi v sklepu o finančnem prispevku iz člena 15(2).

4.   Zadevna država članica lahko med izvajanjem ukrepov iz usklajenega svežnja Komisiji predloži predlog za spremembo ukrepov, in sicer z dodajanjem drugih upravičenih ukrepov, navedenih v točkah (a) in (b) člena 7(2), v kolikor so takšne spremembe ustrezno utemeljene in skupna vrednost ne presega finančnega prispevka iz člena 15(2). Komisija oceni predlagane spremembe in, če se strinja, ustrezno spremeni sklep o finančnem prispevku.

5.   Zadevna država članica lahko prerazporedi znesek med proračunskimi postavkami, določenimi v sklepu o finančnem prispevku iz člena 15(2). Če se s takšno prerazporeditvijo preseže 20-odstotno povečanje za eno ali več specifičnih postavk, država članica o tem predhodno uradno obvesti Komisijo.

Člen 18

Uporaba eura

Zneski iz vlog, sklepov o finančnih prispevkih in poročil v okviru te uredbe ter v morebitnih drugih povezanih dokumentih so izraženi v eurih.

Člen 19

Kazalniki

1.   Kazalniki za poročanje o napredku ESPG pri doseganju ciljev iz člena 2 so določeni v Prilogi II. Osebni podatki, povezani s temi kazalniki, se zbirajo na podlagi te uredbe in izključno za namene te uredbe. Obdelujejo se v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti poslovanja zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja ESPG in njegovih rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno.

V ta namen se državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 20

Končno poročilo in zaključek

1.   Najpozneje na koncu sedmega meseca po izteku obdobja izvajanja, zadevna država članica Komisiji predloži končno poročilo o izvrševanju zadevnega finančnega prispevka, ki vključuje informacije o:

| (a) | vrsti ukrepov in rezultatih, z obrazložitvijo izzivov, pridobljenih izkušenj, sinergij in dopolnjevanj z drugimi skladi Unije, zlasti ESS+, ter kadar je to mogoče, navedbo dopolnjevanja ukrepov z ukrepi, ki se financirajo iz drugih programov Unije ali nacionalnih programov v skladu z okvirom kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje; |
| --- | --- |

(a)

vrsti ukrepov in rezultatih, z obrazložitvijo izzivov, pridobljenih izkušenj, sinergij in dopolnjevanj z drugimi skladi Unije, zlasti ESS+, ter kadar je to mogoče, navedbo dopolnjevanja ukrepov z ukrepi, ki se financirajo iz drugih programov Unije ali nacionalnih programov v skladu z okvirom kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje;

| (b) | imenih organov, ki so izvedli usklajeni sveženj v državi članici; |
| --- | --- |

(b)

imenih organov, ki so izvedli usklajeni sveženj v državi članici;

| (c) | kazalnikih, določenih v točkah 1 in 2 Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

kazalnikih, določenih v točkah 1 in 2 Priloge II;

| (d) | tem, ali je podjetje, ki odpušča, razen kadar je to mikropodjetje ali MSP, v preteklih petih letih prejelo državno pomoč ali finančna sredstva iz Kohezijskega sklada ali strukturnih skladov Unije, in |
| --- | --- |

(d)

tem, ali je podjetje, ki odpušča, razen kadar je to mikropodjetje ali MSP, v preteklih petih letih prejelo državno pomoč ali finančna sredstva iz Kohezijskega sklada ali strukturnih skladov Unije, in

| (e) | izjavo, ki utemeljuje izdatke. |
| --- | --- |

(e)

izjavo, ki utemeljuje izdatke.

2.   Komisija najpozneje šest mesecev po tem, ko prejme vse informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 1 tega člena, zaključi finančni prispevek, s tem da določi končni znesek finančnega prispevka iz ESPG in preostali znesek, če obstaja, ki ga v skladu s členom 24 dolguje zadevna država članica.

Člen 21

Dveletno poročilo

1.   Komisija do 1. avgusta 2021 in potem vsako drugo leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži celovito poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti, ki so bile v okviru te uredbe in Uredbe (EU) št. 1309/2013 izvedene v prejšnjih dveh letih. Poročilo se osredotoča predvsem na rezultate, dosežene z ESPG, in vsebuje zlasti informacije o vloženih vlogah, času obravnave, sprejetih sklepih, financiranih ukrepih, vključno s statističnimi podatki o kazalnikih iz Priloge II, in dopolnjevanju takih ukrepov z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov Unije, zlasti ESS+, ter informacije o zaključku izplačanih finančnih prispevkov. V poročilu so navedene tudi vloge, ki so bile zavrnjene zaradi neupravičenosti ali za katere je bil znesek znižan zaradi nezadostnih sredstev.

2.   Poročilo se tudi predloži v vednost Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem.

Člen 22

Ocenjevanja

1.   Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami opravi:

| (a) | vmesno oceno do 30. junija 2025 in |
| --- | --- |

(a)

vmesno oceno do 30. junija 2025 in

| (b) | oceno za nazaj do 31. decembra 2029. |
| --- | --- |

(b)

oceno za nazaj do 31. decembra 2029.

2.   Rezultati ocen iz odstavka 1 se predložijo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem. Priporočila iz ocen se upoštevajo pri pripravi novih programov na področju zaposlovanja in socialnih zadev ali nadaljnjem razvoju obstoječih programov.

3.   Ocene iz odstavka 1 vključujejo ustrezne statistične podatke o finančnih prispevkih, razčlenjene po sektorjih in državah članicah.

4.   Raziskava med upravičenci se začne tekom šestega meseca po koncu posameznega obdobja izvajanja. Raziskava med upravičenci bi morala biti na voljo za sodelovanje vsaj štiri tedne. Države članice raziskavo med upravičenci razdelijo upravičencem in jih še vsaj enkrat opozorijo nanjo, nato pa o pošiljki in opozorilu obvestijo Komisijo. Komisija zbere odgovore na raziskave med upravičenci in jih analizira za uporabo pri prihodnjih ocenah.

5.   Raziskave med upravičenci se uporabijo za zbiranje podatkov o zaznani spremembi v zaposljivosti upravičencev ali, za tiste, ki so zaposlitev že našli, o kakovosti najdene zaposlitve, kot so sprememba delovnega časa, vrsta pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja (polni delovni čas ali skrajšani delovni čas; za določen čas ali za nedoločen čas), stopnja odgovornosti ali sprememba ravni plače v primerjavi s prejšnjo zaposlitvijo, in sektor, v katerem je oseba našla zaposlitev. Te informacije se razčlenijo po spolu, starostni skupini, stopnji izobrazbe in ravni delovnih izkušenj.

6.   Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem določi, kdaj in kako izpeljati raziskavo med upravičenci, ter predlogo, ki jo je treba uporabiti.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2).

Člen 23

Upravljanje in finančni nadzor

1.   Brez poseganja v pristojnost Komisije glede izvrševanja splošnega proračuna Unije so za upravljanje ukrepov, ki jih podpira ESPG, in za njihov finančni nadzor, pristojne države članice. Države članice storijo vsaj naslednje korake:

| (a) | preverijo, da so bile ureditve upravljanja in nadzora vzpostavljene in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Unije v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

(a)

preverijo, da so bile ureditve upravljanja in nadzora vzpostavljene in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Unije v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;

| (b) | zagotavljajo, da je predložitev podatkov o spremljanju obvezna zahteva v pogodbah z organi, ki izvajajo usklajene svežnje; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo, da je predložitev podatkov o spremljanju obvezna zahteva v pogodbah z organi, ki izvajajo usklajene svežnje;

| (c) | preverijo, da so bili financirani ukrepi pravilno izvedeni; |
| --- | --- |

(c)

preverijo, da so bili financirani ukrepi pravilno izvedeni;

| (d) | zagotovijo, da financirani izdatki temeljijo na preverljivih dokazilih ter da so zakoniti in pravilni; |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da financirani izdatki temeljijo na preverljivih dokazilih ter da so zakoniti in pravilni;

| (e) | preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti, tudi goljufije, ter izterjajo neupravičeno izplačane zneske, po potrebi skupaj z zamudnimi obrestmi. |
| --- | --- |

(e)

preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti, tudi goljufije, ter izterjajo neupravičeno izplačane zneske, po potrebi skupaj z zamudnimi obrestmi.

Države članice Komisiji poročajo o nepravilnostih, vključno z goljufijami, iz točke (e) prvega pododstavka.

2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in storijo vse potrebno za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter za poročanje o njih. Taki ukrepi vključujejo zbiranje informacij o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev v skladu s Prilogo XVII k uredbi o skupnih določbah za obdobje 2021-2027. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. Komisija, OLAF in Računsko sodišče imajo potreben dostop do teh informacij.

3.   Za namene člena 63(3) finančne uredbe države članice določijo organe, pristojne za upravljanje in nadzor ukrepov, ki jih podpira ESPG. Ti organi informacije iz člena 63(5), (6) in (7) finančne uredbe o izvrševanju finančnega prispevka, Komisiji zagotovijo ob predložitvi končnega poročila iz člena 20(1) te uredbe.

Kadar organi, imenovani v skladu z Uredbo (EU) št. 1309/2013, v zadostni meri zagotovijo, da se plačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunavajo, lahko zadevna država članica Komisijo uradno obvesti, da so ti organi potrjeni tudi v skladu s to uredbo. V tem uradnem obvestilu ta država članica navede, kateri organi so potrjeni, in njihove funkcije.

4.   Države članice v primeru ugotovljene nepravilnosti izvedejo potrebne finančne popravke. Popravki, ki jih izvedejo države članice, zajemajo ukinitev celotnega finančnega prispevka ali njegovega dela. Države članice izterjajo vsak neupravičeno izplačan znesek, ki je rezultat nepravilnosti, in ta znesek povrnejo Komisiji. Kadar zadevna država članica zneska ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo še zamudne obresti.

5.   Komisija v okviru svoje pristojnosti za izvrševanje splošnega proračuna Unije stori vse potrebno, da preveri, da se financirani ukrepi izvajajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Obveznost zadevne države članice pa je, da zagotovi, da njeni sistemi upravljanja in nadzora delujejo nemoteno. Komisija se prepriča, da so taki sistemi vzpostavljeni.

Brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih država članica opravlja v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, lahko uradniki ali uslužbenci Komisije v ta namen v zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz ESPG, izvajajo preglede na kraju samem, tudi naključne preglede, ki jih napovejo najmanj 12 delovnih dni vnaprej. Komisija zadevno državo članico obvesti, zato da bi dobila vso potrebno pomoč. Pri takih pregledih lahko sodelujejo uradniki ali uslužbenci zadevne države članice.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da bi se dopolnila točka (e) odstavka 1 tega člena z določanjem meril, na podlagi katerih se določijo primeri nepravilnosti, o katerih se poroča, ter podatki, ki se jih predloži.

7.   Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem določi format za poročanje o nepravilnostih.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2).

8.   Države članice zagotovijo, da so vsa dokazila v zvezi z nastalimi izdatki Komisiji in Računskemu sodišču na voljo še tri leta po zaključku finančnega prispevka, prejetega iz ESPG.

Člen 24

Izterjava finančnega prispevka

1.   Kadar so dejanski stroški usklajenega svežnja nižji od zneska finančnega prispevka na podlagi člena 15, Komisija ustrezni znesek izterja, potem ko je zadevni državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe.

2.   Če Komisija po potrebnih preverjanjih sklene, da država članica ne izpolnjuje bodisi obveznosti, navedenih v sklepu o finančnem prispevku, bodisi svojih obveznosti iz člena 23(1), zadevni državi članici omogoči, da predloži svoje pripombe.

Če ni bil dosežen noben dogovor, Komisija v 12 mesecih od prejema pripomb države članice sprejme sklep, v katerem za izvedbo potrebnih finančnih popravkov ukine celoten finančni prispevek iz ESPG za zadevni ukrep ali del tega prispevka.

Zadevna država članica izterja vsak neupravičeno izplačan znesek, kot rezultat nepravilnosti, kadar pa ta država članica zneska ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti.

Člen 25

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 23(6) se prenese na Komisijo za obdobje trajanja ESPG.

3.   Prenos pooblastila iz člena 23(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 23(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 26

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 27

Razveljavitev

1.   Uredba (EU) št. 1309/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena se točka (b) člena 20(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 še naprej uporablja, dokler se ne opravi naknadna ocena iz navedene točke.

Člen 28

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo ukrepov, začetih na podlagi Uredbe (EU) št. 1309/2013, ki se še naprej uporablja za te ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za ESPG lahko krijejo tudi odhodke za tehnično pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med ESPG in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1309/2013.

3.   Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje upravičenih ukrepov iz člena 7(1) in (5), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki niso zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021, razen člena 15, ki se uporablja od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

predsednik

...

Za Svet

predsednik

...

---

(1)  UL C 110, 22.3.2019, str. 82.

1

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 239.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 19. aprila 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 406, 30.12.2006, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 167, 29.6.2009, str. 26).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 855).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2019/1796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1309/2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) (UL L 279 I, 31.10.2019, str. 4).

9

(10)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

10

(11)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

15

(16)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

16

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

(18)  Direktiva Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (UL L 225, 12.8.1998, str. 16).

18

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

19

---

PRILOGA I

KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST

Z licenco iz drugega pododstavka člena 12(3) se Uniji podelijo vsaj naslednje pravice:

| (1) | interna raba, in sicer pravica do reprodukcije, kopiranja, zagotavljanja komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost institucijam in agencijam Unije in držav članic ter njihovim zaposlenim; |
| --- | --- |

(1)

interna raba, in sicer pravica do reprodukcije, kopiranja, zagotavljanja komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost institucijam in agencijam Unije in držav članic ter njihovim zaposlenim;

| (2) | reprodukcija celote ali dela komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(2)

reprodukcija celote ali dela komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

| (3) | posredovanje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost javnosti s kakršnim koli komunikacijskim sredstvom; |
| --- | --- |

(3)

posredovanje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost javnosti s kakršnim koli komunikacijskim sredstvom;

| (4) | razdeljevanje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost (ali njunih kopij) javnosti v vseh oblikah; |
| --- | --- |

(4)

razdeljevanje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost (ali njunih kopij) javnosti v vseh oblikah;

| (5) | shranjevanje in arhiviranje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost; |
| --- | --- |

(5)

shranjevanje in arhiviranje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost;

| (6) | izdajanje podlicenc za pravice v zvezi s komunikacijskim gradivom in gradivom za prepoznavnost tretjim osebam. |
| --- | --- |

(6)

izdajanje podlicenc za pravice v zvezi s komunikacijskim gradivom in gradivom za prepoznavnost tretjim osebam.

---

PRILOGA II

SKUPNI KAZALNIKI IZLOŽKOV IN REZULTATOV ZA VLOGE V OKVIRU ESPG

(iz člena 19(1), točke (c) člena 20(1) in člena 21(1))

Vsi osebni podatki (1) se razčlenijo po spolu (ženski, moški, nebinarni (2)) (3).

| (1) | Skupni kazalniki izložkov glede upravičencev:






  (a) | brezposelni*; |
| --- | --- | --- |

(1)

Skupni kazalniki izložkov glede upravičencev:

(a)

brezposelni*;

| (b) | neaktivni*; |
| --- | --- |

(b)

neaktivni*;

| (c) | zaposleni*; |
| --- | --- |

(c)

zaposleni*;

| (d) | samozaposleni*; |
| --- | --- |

(d)

samozaposleni*;

| (e) | mlajši od 30 let*; |
| --- | --- |

(e)

mlajši od 30 let*;

| (f) | starejši od 54 let*; |
| --- | --- |

(f)

starejši od 54 let*;

| (g) | z največ nižjo sekundarno izobrazbo (ISCED 0–2)*; |
| --- | --- |

(g)

z največ nižjo sekundarno izobrazbo (ISCED 0–2)*;

| (h) | z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4)*; |
| --- | --- |

(h)

z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4)*;

| (i) | s terciarno izobrazbo (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- |

(i)

s terciarno izobrazbo (ISCED 5–8)*.

Skupno število upravičencev se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov izložkov v zvezi z zaposlitvenim statusom (4).

| (2) | Skupni kazalnik dolgoročnih rezultatov za upravičence:






  (a) | odstotek upravičencev iz ESPG, ki so šest mesecev po koncu obdobja izvajanja zaposleni ali samozaposleni*; |
| --- | --- | --- |

(2)

Skupni kazalnik dolgoročnih rezultatov za upravičence:

(a)

odstotek upravičencev iz ESPG, ki so šest mesecev po koncu obdobja izvajanja zaposleni ali samozaposleni*;

| (b) | odstotek upravičencev iz ESPG, ki so šest mesecev po koncu obdobja izvajanja pridobili kvalifikacijo*; |
| --- | --- |

(b)

odstotek upravičencev iz ESPG, ki so šest mesecev po koncu obdobja izvajanja pridobili kvalifikacijo*;

| (c) | odstotek upravičencev iz ESPG, ki se šest mesecev po koncu obdobja izvajanja izobražujejo ali usposabljajo*. |
| --- | --- |

(c)

odstotek upravičencev iz ESPG, ki se šest mesecev po koncu obdobja izvajanja izobražujejo ali usposabljajo*.

Ti podatki zajemajo izračunano skupno število upravičencev, kakor je navedeno v okviru skupnih kazalnikov izložkov iz točke 1. Odstotki se zato nanašajo tudi na to izračunano skupno število.

---

(1)  Organi upravljanja vzpostavijo sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posameznih udeležencih. Ureditve, ki jih glede obdelave podatkov vzpostavijo države članice, morajo biti v skladu z določbami Uredbe (EU) 2016/679, zlasti členi 4, 6 in 9 navedene uredbe.

(2)  V skladu z nacionalno zakonodajo.

(3)  Podatki, sporočeni v okviru kazalnikov, označenih z zvezdico (*), so osebni podatki, kakor so opredeljeni v točki 1 člena 4 Uredbe (EU) 2016/679. Njihova obdelava je potrebna za izpolnitev zakonske obveznosti, ki velja za upravljavca (točka (c) člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/679).

(4)  Brezposelni, neaktivni, zaposleni, samozaposleni.

---

| 30.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/24

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 10/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013

(2021/C 156/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 30. maja 2018 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je instrument za podporo ukrepov, ki jih izvajajo države članice za izboljšanje veščin in zaposljivosti delavcev, ki so izgubili zaposlitev. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odbor regij je svoje mnenje sprejel 6. decembra 2018 (2), Evropski ekonomsko-socialni odbor pa 12. decembra 2018 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi sprejel na plenarnem zasedanju 16. januarja 2019. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Svet EPSCO je 15. marca 2019 dosegel dogovor o delnem splošnem pristopu (4), ki določa pogajalski okvir. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Predsedstvo je februarja 2020 začelo neformalne razprave z Evropskim parlamentom. Sozakonodajalca sta po vrsti tehničnih sestankov in štirih političnih trialogih (4. februarja, 15. oktobra, 27. oktobra in 16. decembra) dosegla začasni dogovor. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Odbor stalnih predstavnikov je 20. januarja 2021 dosegel politični dogovor (5) in – s pridržkom tehnične revizije in pravnolingvističnega pregleda – odobril končni kompromis, dosežen na podlagi trialogov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Odbor Evropskega parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve je 27. januarja 2021 – s pridržkom tehnične revizije in pravnolingvističnega pregleda – odobril kompromisno besedilo. Predsednica tega odbora je nato istega dne predsedniku Odbora stalnih predstavnikov poslala pismo, v katerem je navedla, da bo po pravnolingvističnem pregledu odboru EMPL in Parlamentu na plenarnem zasedanju priporočila, naj stališče Sveta sprejmeta brez sprememb. To bi pomenilo, da bi se za predlagani akt štelo, da je sprejet v obliki, ki ustreza stališču Sveta. |
| --- | --- |

8.

II.   CILJ

| 9. | Cilj uredbe je podaljšati Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za obdobje večletnega finančnega okvira 2021–2027 in tako Uniji omogočiti, da financira ukrepe za izboljšanje veščin in zaposljivosti delavcev, ki so izgubili zaposlitev. |
| --- | --- |

9.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

| 10. | Predlog razširja področje uporabe tega instrumenta, s tem da kot upravičene do podpore priznava dodatne razloge za prestrukturiranje in s tem da določa veliko nižje prage upravičenosti za odpuščene delavce. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Stopnja sofinanciranja je usklajena z ESS+, pri čemer se ohranja sedanja stopnja sofinanciranja v višini najmanj 60 %. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Predlog predvideva delegirani akt, s katerim bi se določili primeri nepravilnosti, o katerih je treba poročati, in podatki, ki jih je treba predložiti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Določa sklop skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov za vloge v okviru ESPG. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Določa, da lahko Komisija v izjemnih primerih, ko preostale odobritve za prevzem obveznosti, ki so na voljo v Skladu, ne zadostujejo za kritje pomoči, ki se šteje za potrebno, zahtevek za proračunsko prerazporeditev odloži do naslednjega leta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vključuje klavzulo o retroaktivnosti, da bi se izognili vrzelim pri financiranju med iztekom veljavnosti sedanje uredbe in začetkom veljavnosti nove uredbe. |
| --- | --- |

15.

IV.   SKLEP

| 16. | Stališče Sveta v prvi obravnavi glede uredbe odraža kompromis, dosežen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Svet meni, da njegovo stališče v prvi obravnavi predstavlja uravnoteženo besedilo, ki izpolnjuje vse cilje uredbe. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Dok. ST 9701/18 + ADD 1.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 239.

(3)  UL C 110, 22.3.2019, str. 82.

(4)  Dok. ST 7624/19.

(5)  Dok. ST 5043/21 ADD1 – REV1.

---