# Uradni list C 106/26.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 106 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6426. marec 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 106

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6426. marec 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021 |
| 2021/C 106/01 | Resolucija Evropskega odbora regij – Program cepljenja proti COVID-19 | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021 |
| 2021/C 106/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost | 3 |
| 2021/C 106/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo – Okrepitev jamstva za mlade | 7 |
| 2021/C 106/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Čezmejne javne storitve v Evropi | 12 |
| 2021/C 106/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Agroekologija | 19 |
| 2021/C 106/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov | 25 |
| 2021/C 106/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski raziskovalni prostor za raziskave in inovacije | 31 |
| 2021/C 106/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Ponovni zagon kulturnega in ustvarjalnega sektorja | 38 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021

2021/C 106/01

Resolucija Evropskega odbora regij – Program cepljenja proti COVID-19

1

MNENJA

Odbor regij

142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021

2021/C 106/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost

3

2021/C 106/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo – Okrepitev jamstva za mlade

7

2021/C 106/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Čezmejne javne storitve v Evropi

12

2021/C 106/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Agroekologija

19

2021/C 106/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov

25

2021/C 106/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski raziskovalni prostor za raziskave in inovacije

31

2021/C 106/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Ponovni zagon kulturnega in ustvarjalnega sektorja

38

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021 |
| 2021/C 106/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Osmi okoljski akcijski program | 44 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021

2021/C 106/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Osmi okoljski akcijski program

44

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Program cepljenja proti COVID-19

(2021/C 106/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | podpira strategijo EU za cepiva, ki je izraz solidarnosti, enotnosti in učinkovitosti ter proces, ki temelji na načelih enakega dostopa do cepiv za vse državljane EU, cenovne dostopnosti in varnosti; zavrača cepilni „nacionalizem“, ki tem načelom nasprotuje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja prelomne znanstvene raziskave in inovacije, ki so nam dale varna in učinkovita cepiva v rekordnem času, za kar se je treba zahvaliti globalnemu sodelovanju; meni, da bo cepljenje prineslo korenite spremembe in nam omogočilo, da se izvijemo iz najhujšega dela pandemije in dramatičnih posledic, ki jih ima za družbeno in gospodarsko življenje ter duševno zdravje v EU. Toda samo cepljenje ne zadostuje; število okužb mora hitro upasti, preden se bodo razvili novi sevi, pri katerih učinkovitost sedanjih cepiv še ni dokazana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj bo proces odobritev dostopa do cepiv proti COVID-19 in pogajanj o dostopu pregleden, ter upa, da se bo sedanje in prihodnje nakupe cepiva še naprej dobro usklajevalo in o njih obveščalo na ravni EU; spodbuja države članice, naj se pri cepivih izogibajo praksam z začetka pandemije, s katerimi so se nekatere izmed njih izkazale za nesolidarne, kar je povzročilo pomanjkanje zaščitne opreme, mask in ventilatorjev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira kampanje cepljenja EU, Svetovne zdravstvene organizacije in držav članic ter poziva k povečanju proizvodnje in dobave cepiv, pospešitvi cepljenja ter boljšemu obveščanju, da bodo lahko državljani EU čim prej prejeli termin za cepljenje v okviru preprostega in racionaliziranega postopka in ne glede na to, kje se nahajajo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | z zaskrbljenostjo spremlja trdovratnost virusa COVID-19 in težave, s katerimi se Evropa in ves svet spopadata pri obvladovanju pandemije in sproščanju omejevalnih ukrepov; zaskrbljen je tudi zaradi sedanje proizvodnje in uvajanja cepiv v EU, saj nekateri proizvajalci cepiv dobavljajo bistveno manjše količine, zato so nacionalne oblasti prisiljene spreminjati načrte za razdeljevanje cepiv; zato meni, da je bistveno, da institucije EU sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bodo proizvajalci izpolnjevali pogodbene obveznosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da imajo številne lokalne in regionalne oblasti pristojnosti na področju zdravstva in so pripravljene podpreti cepljenje – zlasti z vidika logistike – ter sodelovati v kampanjah in dejavnostih ozaveščanja za povečanje zaupanja in sprejemanja med državljani ter pospešitev procesa cepljenja; zato poziva države članice, naj aktivno vključijo lokalne in regionalne oblasti v svoje kampanje in hitro izvajanje svojih strategij cepljenja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glede na dejstvo, da je za prenehanje pandemije potrebna 70-odstotna precepljenost prebivalstva, izraža zaskrbljenost, da se je v letošnjem letu pripravljena cepiti manj kot polovica Evropejcev, da se skoraj tretjina prebivalstva v sedmih državah članicah sploh noče cepiti in da skoraj dve tretjini Evropejcev menita, da so bila cepiva proizvedena prehitro (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je treba javnosti zagotoviti, da je uporabljena tehnologija varna in da je bila hitra proizvodnja mogoča zaradi nadpovprečno velikih količin finančnih in človeških virov, namenjenih razvoju cepiv; meni tudi, da so prav voditelji na podnacionalni ravni tisti, ki lahko pomagajo prenesti to zagotovilo ljudem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | svari pred učinkom lažnih novic in dezinformacij, ki bi lahko ovirale hitro množično cepljenje, zato poziva, da je treba bolj paziti na morebitne prevare v zvezi s kampanjami cepljenja; meni, da bi z vključitvijo lokalnih in regionalnih oblasti znatno prispevali k zatiranju dezinformacij in negotovosti, povezanih s cepljenjem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k uporabi evropskega sistema, ki bi precepljenost in porazdelitev cepiv spremljal po regijah, kar bi izboljšalo preglednost in usklajevanje ter pomagalo prepoznati vrzeli; meni, da bi bilo treba javnost v celoti informirati o dovoljenjih, razpoložljivosti in uporabi cepiv proti COVID-19; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponuja svojo pomoč in pomoč svojih članov Evropski komisiji in državam članicam pri podpiranju kampanj cepljenja z izmenjavo dobrih praks in razširjanjem informacij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira namero Sveta, da za zdravstvene namene oblikuje standardiziran in interoperabilen obrazec za dokazovanje cepljenja, saj je potrdilo o cepljenju zdravstveno nujno; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da mora imeti EU vodilno vlogo pri lajšanju dostopa do cepiv po vsem svetu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se podrobno oceni odziv Evropske unije, držav članic ter regij in občin na izbruh pandemije COVID-19 in na tej podlagi pripravijo ustrezne ugotovitve z zdravstvenega, gospodarskega, družbenega in upravnega vidika ter vidika pristojnosti. |
| --- | --- |

14.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Raziskava Evropske komisije (GD COMM.A3) Public Opinion on COVID-19 Vaccination in the EU, december 2020.

1

Public Opinion on COVID-19 Vaccination in the EU

---

MNENJA

Odbor regij

142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/3

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost

(2021/C 106/02)

| Poročevalec: | Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsednik okrožnega sveta, Hargita |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost
  COM(2020) 274 final
  Predlog priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost
  COM(2020) 275 final |

Poročevalec:

Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsednik okrožnega sveta, Hargita

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost

COM(2020) 274 final

Predlog priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost

COM(2020) 275 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Glavna sporočila

| 1. | se zavzema za priznanje in spoštovanje ključne vloge, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti ter države članice v najpomembnejših politikah EU ter na področju znanj in spretnosti kot lastnice ustrezne infrastrukture, kot prejemnice sredstev EU ter nacionalne in regionalne podpore in kot glavni most, ki omogoča dostop do lokalnih in regionalnih skupnosti. Hkrati obžaluje, da v sedanjem sporočilu Evropske komisije ta vloga ni priznana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba zaposlene v energijsko intenzivnih sektorjih obveščati o izzivih in priložnostih, ki jih prinašata digitalni in zeleni prehod, ter jih ustrezno spremljati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z zanimanjem pozdravlja začetek izvajanja evropskega pakta, katerega namen je spodbujanje skupnega ukrepanja za čim večji učinek naložb v izboljšanje obstoječih znanj in spretnosti (izpopolnjevanje) ter usposabljanje za nova znanja in spretnosti (preusposabljanje). V njem morajo sodelovati tudi lokalne in regionalne oblasti in se jasno zavezati k usposabljanju vseh delovno sposobnih oseb v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | predlaga, naj regionalne teritorialne strategije in pakti, povezani z zelenim dogovorom, vsebujejo politiko na področju znanj in spretnosti ter naložbe, ki jih potrebuje regija. Prav tako je treba bolje razumeti regionalne potrebe in priložnosti, povezane z znanji in spretnostmi, ki jih je treba analizirati po posameznih sektorjih – s poudarkom na nizkoogljični tehnologiji in trajnosti –, zlasti za avtomobilsko industrijo, gradbeništvo, gradbene storitve, oblikovanje in kreativni sektor, farmacevtski sektor, sektor IKT in živilski sektor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da imajo v večini držav članic lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri financiranju izobraževanja in pripravi politik, povezanih z znanjem in spretnostmi. Komisija bi morala poskrbeti za vzpostavitev neposrednih stikov z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so zainteresirane za pospešeno dodeljevanje sredstev EU v obliki pilotnih projektov, oblikovanje lokalnih in regionalnih strategij in akcijskih načrtov ter večje financiranje novih pobud, da bi bilo mogoče ukrepe izvajati tudi, če se srednjeročno ne sklenejo partnerski sporazumi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da se je med sedanjo pandemijo večina izobraževalnih sistemov hitro in prožno odzvala na nove izzive, nekatere države članice pa so močno pospešile digitalizacijo izobraževanja. Regije so zabeležile prave zgodbe o uspehu, pri tem pa Odbor predlaga, da se poudarek nameni:






  a. | enakemu dostopu vseh do novih oblik izobraževanja in usposabljanja s posebnim poudarkom na najranljivejših otrocih in mladostnikih; |
| --- | --- | --- |

6.

a.

enakemu dostopu vseh do novih oblik izobraževanja in usposabljanja s posebnim poudarkom na najranljivejših otrocih in mladostnikih;

| b. | odpravi jezikovnih ovir, tudi v povezavi z jezikovnimi pravicami etničnih manjšin ter gluhih in naglušnih, ki uporabljajo znakovni jezik; |
| --- | --- |

b.

odpravi jezikovnih ovir, tudi v povezavi z jezikovnimi pravicami etničnih manjšin ter gluhih in naglušnih, ki uporabljajo znakovni jezik;

| c. | zagotavljanju, da nove pobude in oblike izobraževanja pozitivno vplivajo na dostop vseh do izobraževanja in usposabljanja in se s tem zmanjšujejo digitalni razkorak in vrzeli v dostopnosti, da se vsem zagotovi popoln dostop do sodelovalnih orodij ne glede na to, kje živijo; |
| --- | --- |

c.

zagotavljanju, da nove pobude in oblike izobraževanja pozitivno vplivajo na dostop vseh do izobraževanja in usposabljanja in se s tem zmanjšujejo digitalni razkorak in vrzeli v dostopnosti, da se vsem zagotovi popoln dostop do sodelovalnih orodij ne glede na to, kje živijo;

| d. | spodbujanju digitalne povezljivosti, zlasti na redko poseljenih območjih, med drugim tehnologije ter učnega gradiva in instrumentov poučevanja, ki omogočajo dostop do digitalnega izobraževanja; |
| --- | --- |

d.

spodbujanju digitalne povezljivosti, zlasti na redko poseljenih območjih, med drugim tehnologije ter učnega gradiva in instrumentov poučevanja, ki omogočajo dostop do digitalnega izobraževanja;

| 7. | poudarja, da smernice Evropske komisije z dne 17. septembra o izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v okviru instrumenta „Next Generation EU“ kot eno od vodilnih pobud vključujejo „preusposabljanje in izpopolnjevanje“ ter prilagoditev izobraževalnih sistemov za okrepitev digitalnih znanj in spretnosti ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja v vseh starostih, kar pomeni novo finančno perspektivo za države članice, s tem pa tudi za regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

7.

Politična priporočila

| 8. | ugotavlja, da se lokalne in regionalne oblasti soočajo z novimi izzivi, zlasti v zvezi s pandemijo COVID-19. Vendar se v odgovor na te izzive vsak dan pojavljajo številne nove pobude. Med njimi najbolj izstopata digitalizacija izobraževanja in lokalnih podjetij. Komisija bi morala preučiti možnost vzpostavitve evropske platforme z izbrano dobro prakso, ki bi bila dostopna lokalnim in regionalnim oblastem ter bi podpirala razvoj strategij in akcijskih načrtov za prilagajanje in odpornost ter spodbujala nove lokalne in regionalne pobude. Odbor regij in njegovi člani bi tovrstno pobudo pozdravili in podprli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da poklicno in tehnično izobraževanje zahtevata praktično usposabljanje in sta s kraji in izobraževalnimi ustanovami povezana veliko tesneje, kot to velja za pridobivanje digitalnih kompetenc, jezikovnih znanj in drugih mehkih veščin. Začeti bi morali s prepoznavanjem dobre prakse v nekaterih regijah, ki lahko spodbudijo nove pobude v drugih regijah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj pregleda pristop iz sporočila in upošteva pomembno vlogo, ki jo imajo v večini držav članic lokalne in regionalne oblasti pri podpiranju in razvoju infrastrukture, povezane z znanji in spretnostmi, saj imajo ključne pristojnosti za politiko izobraževanja in usposabljanja ter pomembno vlogo na področju mladinske politike in politike zaposlovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da krizna obdobja, kot je pandemija COVID-19, pomenijo pretres za sisteme izobraževanja in usposabljanja ter da jim pogosto sledi obdobje visoke stopnje brezposelnosti in gospodarske negotovosti. Obenem poleg sprememb na trgu dela, ki so posledica zelenega in digitalnega prehoda, nizkokvalificirani odrasli nujno potrebujejo podporo, da lahko vstopijo na trg dela ali na njem ostanejo (1). Zato so nujno potrebne predlagane pobude za znanja in spretnosti ter poklicno izobraževanje in usposabljanje, da se zagotovi izvajanje prvega načela evropskega stebra socialnih pravic o pravici do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z zanimanjem pričakuje izjavo iz Osnabrücka, ki naj bi jo v kratkem sprejeli ministri EU za izobraževanje, da bi posodobili evropsko poklicno izobraževanje in usposabljanje, poglobili čezmejno sodelovanje v okviru evropskega izobraževalnega prostora (2) ter okrepili prostovoljno naravo priporočila. V zvezi s tem poudarja, da morajo biti lokalne in regionalne oblasti v celoti vključene v oblikovanje in izvajanje nacionalnih strategij na področju izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba glede na krizo zaradi COVID-19 izboljšati digitalne rešitve za usposabljanje in učenje na daljavo tudi za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izboljšati spremljanje oseb, ki so ga uspešno zaključile, kadar je to primerno, brez ustvarjanja nepotrebnega upravnega bremena. Nadalje opozarja, da je treba povečati privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotoviti skladnost in sinergije med tem področjem ter sistemom splošnega izobraževanja. Poleg tega poziva k pregledu evropskega okvira za kakovostna in učinkovita vajeništva, da bi zagotovili kakovostna, raznolika in prilagojena vajeništva; poudarja pomen enakega dostopa in pravice vseh delavcev do nadaljnjega poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da se razmere v regijah EU zelo razlikujejo, kar je eden glavnih izzivov pri oblikovanju in izvajanju novih standardov in praks na področju izobraževanja in usposabljanja. Te regionalne razlike so posledica pomanjkanja znanj in spretnosti ter neskladja med njihovo ponudbo in potrebami po njih v EU. Brez dobro zasnovanih lokalnih in regionalnih politik, ki bodo ustrezno financirane, se bodo te razlike verjetno še povečale. Zato Odbor regij ponovno poziva, naj se pri ocenjevanju napredka pri izvajanju novega programa znanj in spretnosti ter politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja več pozornosti nameni regionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba pri vseh ukrepih politike upoštevati regionalne značilnosti in da enaka obravnava različnih situacij ni mogoča. V politiki na lokalni in regionalni ravni je treba rešitve ustrezno prilagoditi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba obravnavati vprašanje dostopa socialno izključenih in ranljivih oseb do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, da v nobeni državi članici ne bo oviran enak dostop; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podpira pospešeno uresničevanje evropskega izobraževalnega prostora, da se vsem zagotovi kakovostno izobraževanje. EU bi morala v skladu z delitvijo pristojnosti, načelom subsidiarnosti in prepovedjo harmonizacije na tem področju spodbujati, podpirati in dopolnjevati sodelovanje in izmenjavo med izobraževalnimi sistemi in različnimi učnimi načrti na podlagi potreb državljanov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na tveganje, da bosta zeleni prehod in pandemija v večji meri prizadela manjšine, ženske, otroke, mladostnike, mlade in osebe iz prikrajšanih skupnosti, zlasti na oddaljenih, redko poseljenih ali gorskih območjih, kjer se prebivalstvo sooča z večjimi ovirami in težavami pri dostopu do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja. Ta vprašanja bi bilo treba obravnavati na podlagi dokazov in ob upoštevanju specifičnih potreb teh skupin v vseh regijah; v zvezi s tem OR predlaga vključitev invalidov kot ene od skupin, ki so zaradi opisanih težav še posebej prikrajšane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glede na pomen novih znanj in spretnosti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike bi morala biti ta dostopna v vseh regijah na vseh stopnjah izobraževanja ob upoštevanju uravnotežene zastopanosti spolov; hkrati bi bilo treba v okviru spodbujanja dvojnega prehoda dijake na stopnjah ISCED 2 in 3 pri izbiri poklicne poti ozaveščati o pomenu teh področij za delovni trg v prihodnosti ter priložnosti, ki jih prinašajo za delavce v prihodnosti. Cilj je usmerjati njihovo prihodnje izobraževanje in usposabljanje v te sektorje ob upoštevanju jezikovnih pravic ter dostopnosti teh novih znanj in spretnosti vsem generacijam in skupinam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi bilo treba dati prednost javnim univerzam, da bi spodbudili lokalne in regionalne pobude, ter poskrbeti za javne in zasebne naložbe, s katerimi bi podprli nove priložnosti, povezane z znanji in spretnostmi, lokalne in regionalne raziskave na tem področju pa bi se morale osredotočiti na pridobivanje novih znanj in spretnosti v vseh evropskih regijah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi moralo biti evropsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti ter poklicnega usposabljanja osredotočeno na lokalno in regionalno raven, namenjeno lokalnim in regionalnim oblastem ter zagotavljanju stanovitnega dostopa do šol in ponudnikov usposabljanja. Tovrstne platforme se ne bi smele osredotočati zgolj na države članice in tiste, ki so vanje že vključeni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je zelo pozitivno, da program znanj in spretnosti kot del ukrepa št. 7 vključuje spodbujanje podjetniških priložnosti, ki jih prinaša socialno gospodarstvo, kot so pomoč lokalnim skupnostim, sklepanje lokalnih zelenih dogovorov in aktiviranje ranljivih skupin; v zvezi s tem priporoča večjo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, ki ga je Evropska komisija napovedala za leto 2021; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da ima izobraževalni program EU Erasmus+ veliko vlogo pri pridobivanju medkulturnih znanj in spretnosti ter večjezičnosti. Zaradi pandemije obstaja tveganje, da veliko študentov, dijakov in vajencev te možnosti ne bo moglo izkoristiti. Zato je treba poiskati hitre rešitve, prilagojene novim okoliščinam, da bo mogoče še naprej uresničevati cilje programa Erasmus+, hkrati pa zaradi socialne vključenosti podpreti študente, dijake in vajence, ki so doslej le v manjši meri izkoriščali priložnosti programa Erasmus+; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da so pandemija, zeleni dogovor in digitalizacija glavna gonila sprememb v evropskem gospodarstvu. Spremembe so dobrodošle, ko gre za doseganje konkretnih rezultatov v zvezi z okoljem in prihodnostjo evropskega gospodarskega razvoja. Zaposleni morajo imeti dostop do novih znanj in spretnosti za novo dobo zelene in digitalne rasti, da bodo okrepili svojo odpornost, pri tem pa je treba upoštevati nove in rastoče sektorje, da se preprečijo neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Zaposlenim je treba ponuditi usmerjeno in prilagojeno svetovanje na delovnem mestu. Osebe, ki iščejo nove zaposlitvene priložnosti, so najbolj odprte za pridobivanje novih znanj in spretnosti; obenem je treba podjetja podpreti pri svetovanju zaposlenim o možnostih za izboljšanje kompetenc; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je potrebna kritična masa financiranja in podpore za okrevanje, krepitev odpornosti ter pridobivanje novih znanj in spretnosti v povezavi z izobraževanjem in usposabljanjem v vseh regijah, vključno z usposabljanjem učiteljev in vodij usposabljanja, na vseh področjih in na vseh stopnjah izobraževanja; v zvezi s tem opozarja, da se sredstva programov EU, ki neposredno vlagajo v izobraževanje ter znanja in spretnosti, zlasti programov Erasmus+ in ESS+, ne bi smela zmanjšati; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da v svetu izobraževanja in usposabljanja, ki se hitro digitalizira, učitelji, vodje usposabljanja, študenti, dijaki in učenci potrebujejo nove spretnosti, ki temeljijo na IKT, in operativne spretnosti, hkrati pa tudi vedenjske spretnosti, povezane z informacijsko, računalniško in medijsko pismenostjo (3). Regije in mesta morajo na podlagi lokalnih in regionalnih politik pripraviti dokazila, da imajo učitelji in vodje usposabljanja ustrezna znanja in spretnosti in so se prilagodili novim razmeram. Za morebitna ozka grla in neujemanja je treba poiskati prilagojene in usklajene rešitve v učnih načrtih za usposabljanje učiteljev ter stalnem nadgrajevanju njihovih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podpira zamisel, da je treba v okviru prihodnjega programa Obzorje Evropa zagotoviti rezultate uporabnih, na dokazih temelječih raziskav o opredeljevanju novih znanj in spretnosti, novih metodah poučevanja v digitalizirani, spletni obliki, nudenju osnovnih znanj in spretnosti vsem, tudi jezikovnim manjšinam, etničnim skupinam in marginaliziranim skupinam, ter o upravljanju na več ravneh na področjih politik, povezanih z znanji in spretnostmi, in sicer ob dejavni udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi lahko lokalna in regionalna partnerstva lokalnih in regionalnih oblasti, skupin strokovnjakov, predstavnikov delodajalcev ter izvajalcev izobraževanj in usposabljanj pripomogla k boljšemu razumevanju vprašanja, kako bi pridobivanje znanj in spretnosti, vezano na regionalno raven, potekalo čim bolj učinkovito in čim hitreje. Tovrstna partnerstva so lahko gonilo lokalnih in regionalnih sprememb, saj se pri tem krepijo znanje, razumevanje in zaupanje ter sodelujejo vsi ustrezni akterji. |
| --- | --- |

28.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Po podatkih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) je imelo leta 2016 23 % oseb, starih od 25 do 64 let, nizko stopnjo izobrazbe, torej največ nižjo sekundarno izobrazbo (ISCED 2). (https://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/statistics-and-indicators/statistics-and-graphs/33-how-many-adults-have-low-level-education#:%7E:text=%202016%2C%2023.0%25%20of%20people,followed%20by%20Portugal%20(53.1%25))

1

(2)  https://www.eu2020.de/eu2020-en/news/article/eu-education-ministers-karliczek-osnabrueck/2384182

2

(3)  Kirsti Ala-Mutka: „Mapping Digital Competence: Towards a Conceptual Understanding“, JRC Technical Notes (https://www.researchgate.net/publication/340375234_Mapping_Digital_Competence_Towards_a_Conceptual_Understanding).

3

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/7

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo – Okrepitev jamstva za mlade

(2021/C 106/03)

| Poročevalka: | Romy KARIER (LU/EPP), članica občinskega sveta, Clervaux |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo
  COM(2020) 276 final
  Predlog priporočila Sveta – „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“, ki nadomešča Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino
  COM(2020) 277 final |

Poročevalka:

Romy KARIER (LU/EPP), članica občinskega sveta, Clervaux

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo

COM(2020) 276 final

Predlog priporočila Sveta – „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“, ki nadomešča Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino

COM(2020) 277 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja predlagano priporočilo Sveta o okrepitvi jamstva za mlade, ki temelji na izkušnjah, pridobljenih od sprejetja prvotnega jamstva za mlade 22. aprila 2013, ter uvaja pomembne izboljšave instrumenta, kot so nova in skladnejša struktura, razdeljena na štiri ločene faze, večja osredotočenost na mlade, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter okrepitev njegovih elementov vključevanja. Predlog je zlasti pomemben v času krize zaradi pandemije COVID-19, ki ima nesorazmeren učinek na mlade; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja predlog Komisije o razširitvi starostne skupine upravičencev do jamstva za mlade, tako da bo vključevala mlade od 25 do 29 let, in zajela več mladih. Tako je predlog bolj skladen s pravili za izvajanje, ki se uporabljajo v večini držav članic, hkrati pa tudi bolj vključujoč, saj se upošteva dejstvo, da se bo v času upada gospodarske rasti zaradi pandemije COVID-19 brezposelnost mladih od 25 do 29 let še naprej drastično povečevala in da bodo potrebovali podporne storitve (1); poudarja, da bi morali mladi prejemati podporo še po tem, ko prejmejo ponudbo ali ko preteče štirimesečno obdobje, ko bi morali prejeti ponudbo, zato da se njihova motivacija, znanja in spretnosti ter sposobnosti stalno krepijo, zlasti v primeru ranljivejših mladih, ki morda potrebujejo bolj dolgoročno podporo za uspešno vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomembno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti na področjih politik zaposlovanja, usposabljanja, izobraževanja in mladih ter predlaga, naj partnerstva v vseh fazah jamstva za mlade vključujejo lokalne in regionalne oblasti, zlasti pa v fazah evidentiranja in dosega, v katerih bi lahko povezovale različne deležnike, kot so socialni partnerji, izobraževalne ustanove, mladinske organizacije, javni zavodi za zaposlovanje ter lokalni in regionalni podjetniški sektor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predlog Komisije, da bi bile lokalne in regionalne oblasti gonilna sila vajeništev v okolju lokalnih podjetij, s čimer bi se priznala njihova ključna vloga pri spodbujanju gospodarskega razvoja prek partnerstev in predhodna stališča Odbora regij o tem vprašanju (2). Vajeništva bi bilo treba spodbujati kot pomemben instrument v boju proti brezposelnosti mladih, ki bi združeval intelektualne in tehnične spretnosti s poklicnimi izkušnjami. Zato je pomembno povečati njihovo ponudbo in kakovost s posebnim poudarkom na digitalnem usposabljanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | lokalne oblasti imajo pomembno vlogo pri ozaveščanju mladih o jamstvu za mlade in pri prizadevanjih za njegov doseg, na primer z zagotavljanjem prepoznavnosti programa v javnih zavodih za zaposlovanje in izvajanjem partnerskega pristopa z vsemi ustreznimi deležniki, ki delajo z mladimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja pomembno vlogo socialnih, zdravstvenih, zaposlitvenih in mladinskih služb lokalnih in regionalnih oblasti v okviru sistemov zgodnjega opozarjanja ter poudarja njihove zmogljivosti za sledenje in prepoznavanje mladih, ki jim grozi, da bodo postali del mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Hkrati te službe prispevajo k preprečevanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, zlasti v regijah z najvišjimi stopnjami osipa v EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja poudarek Komisije na ukrepih, s katerimi bi dosegli mlade, zlasti tiste, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pri tem pa poudarja, da je pomembno priporočiti uporabo tehnologij, ki jih uporabljajo mladi sami, ter merljivih ciljev, s čimer bi ponudnike jamstva za mlade spodbudili, da povečajo učinkovitost in uspešnost svojih strategij dosega; poleg tega meni, da je treba mlade, ki so vključeni v ta program, opozoriti na to, da gre za evropsko pobudo, saj se mnogi sedanji upravičenci tega ne zavedajo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira zamisel o spodbujanju znanja in spretnosti, ki so pomembni za trg dela, in se strinja s poudarkom na digitalnih spretnostih, vodstvenih spretnostih, podjetništvu in samostojnosti ter spretnostih, pomembnih za zeleni prehod, vendar vztraja, da je treba kot prednostno vprašanje spodbujati jezikovna znanja in spretnosti, da bi mladi imeli več možnosti za vključevanje na trg dela, zlasti v regijah, kjer so jezikovna znanja in spretnosti še zlasti pomembni, na primer v obmejnih regijah in regijah, kjer je gospodarstvo usmerjeno v turizem, in obžaluje, da to ni bilo vključeno v novi predlog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je nujno opredeliti jasna in natančna zavezujoča merila v zvezi s kakovostjo ponudb zaposlitev, izobraževanja, usposabljanja in vajeništev v okviru jamstva za mlade. To je mogoče doseči z oceno usklajenosti med ponudbo in profilom udeleženca, z zagotavljanjem, da ponudba spoštuje delovne in socialne pravice mladih in da bo omogočila trajnostno vključitev na trg dela, ter z vključitvijo kakovosti ponudb v spremljanje in zbiranje podatkov v okviru jamstva za mlade (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, kako pomembno je spodbujati delovno mobilnost med državami članicami in regijami prek okrepljenega jamstva za mlade, saj imajo migracije pomembno vlogo pri oblikovanju priložnosti na trgu dela; zato obžaluje, da ta določba iz prvotnega jamstva za mlade ni bila ohranjena v novem predlogu, čeprav je več držav dopolnilo svoja jamstva za mlade s programi regionalne ali mednarodne mobilnosti, ter se zavzema, da bi jamstvo za mlade povezali s kakovostnimi pripravništvi in evropsko solidarnostno enoto; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se strinja, da bi bilo treba v fazi evidentiranja posebno pozornost nameniti posebnostim regionalnih trgov dela in oviram, s katerimi se soočajo mladi, ki živijo na podeželju ter oddaljenih, najbolj oddaljenih ali prikrajšanih mestnih območjih ter v manj razvitih regijah in jezikovnih manjšinskih skupnostih. Ta pristop bi moral vključevati tudi posebne podporne ukrepe v okviru okrepljenega jamstva za mlade, da bi mladim, ki živijo v omenjenih regijah, zagotovili dostop do enakih priložnosti in storitev kot v kateri koli drugi regiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priporoča, naj se spodbuja socialni dialog na regionalni in lokalni ravni, da bi dosegli boljše rezultate za brezposelne mlade in tako spodbudili bolj vključujočo gospodarsko rast, zlasti na oddaljenih in odročnih območjih, ter oblikovali učinkovite strategije za načrte pravičnega prehoda na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da se v programskem obdobju 2021–2027 Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) delež, dodeljen jamstvu za mlade, ni znatno povečal kljub kritičnim okoliščinam zaradi pandemije COVID-19, v katerih se je brezposelnost mladih že močno povečala po vsej Evropski uniji; zato vztraja, da je treba znatno povečati finančno podporo državam članicam in regijam, zlasti tistim z visoko stopnjo brezposelnosti in revščine, kot so manj razvite regije, deindustrializirane regije, obrobne regije in najbolj oddaljene regije, ki se poleg visoke stopnje brezposelnosti mladih soočajo s strogimi proračunskimi omejitvami, da bi izravnali neenako učinkovitost jamstva za mlade v različnih delih Evropske unije; obžaluje, da financiranja EU za zaposlovanje mladih ni mogoče več ciljno usmerjati na regionalni podlagi prek pobude za zaposlovanje mladih, in vztraja, da morajo nacionalne vlade namenjati sredstva za zaposlovanje mladih regijam, ki jih najbolj potrebujejo, hkrati pa je treba poskrbeti, da sredstva EU ne bodo nadomestila nacionalnih sredstev za ukrepe zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo v fazah dosega in evidentiranja okrepljenega jamstva za mlade, zato potrebujejo ustrezna finančna sredstva iz nacionalnih proračunov in proračuna EU, da bi dosegli resnično vključenost ranljivih mladih na hitro spreminjajočem se trgu dela. Poleg tega je potrebna močna zavezanost nacionalnih vlad, da bodo lokalno in regionalno raven vključile v izvajanje ukrepov politike. ESS+ bi moral imeti ključno podporno vlogo pri ustvarjanju novih kakovostnih delovnih mest in spodbujanju socialnega vključevanja in socialnih inovacij. Vendar je za doseganje čim večje učinkovitosti zelo pomembno tudi, da se nameni dovolj nacionalnih sredstev za izvajanje ukrepov politike v okviru okrepljenega jamstva za mlade in ustvarijo sinergije s kohezijsko politiko v naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja povezavo med okrepljenim jamstvom za mlade in evropskim stebrom socialnih pravic. Okrepljeno jamstvo za mlade mora mladim udeležencem zagotoviti splošen dostop do socialne zaščite, da bi preprečili tveganje revščine in prekarnega dela; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da mnoge lokalne in regionalne oblasti ne poznajo v celoti vseh kanalov, prek katerih lahko dobijo dostop do podpore EU za odpravljanje brezposelnosti mladih; zato poziva Evropsko komisijo, naj v partnerstvu z OR organizira informativno predstavitev, da se to popravi. Rezultati tega ukrepa bi se lahko objavili na spletnem mestu OR, kjer bi bili dostopni vsem zainteresiranim deležnikom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi morala biti pripravništva in vajeništva za mlade predvsem učna izkušnja, ki jim lahko pomaga pri odločitvi o njihovi prihodnji poklicni poti ter razvoju znanj in spretnosti za dostop do stalne zaposlitve; poudarja, da bi morala pripravništva in vajeništva, ki se izvajajo v okviru šolskih učnih načrtov ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vsebovati jasne učne cilje, kakovostne učne vsebine in strokovno mentorstvo; poudarja, da so poleg teh učnih meril potrebni dodatni predpisi, da se na odprtem trgu dela in v okviru aktivnih politik trga dela zagotovijo dobri delovni pogoji za pripravništva in vajeništva; poudarja, da lahko praksa neplačanih pripravništev in vajeništev v okviru aktivnih politik trga dela in na odprtem trgu dela nadomesti standardne zaposlitve in predstavlja obliko izkoriščanja, ki krši pravice mladih in zmanjšuje priložnosti za mlade iz revnejših socialno-ekonomskih okolij; zato podpira prizadevanja Evropskega parlamenta za uveljavitev pravičnega plačila in dostopa do socialne zaščite za pripravništva in vajeništva na odprtem trgu dela in v aktivnih politikah trga dela, da bi mladim zagotovili dostop do kakovostnih priložnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | lokalni ponudniki jamstva za mlade bi lahko v svoje programe vključili mlade, ki se udeležujejo kratkih tečajev usposabljanja ali so zaposleni s krajšim delovnim časom in iščejo zaposlitev s polnim delovnim časom, saj ti mladi niso močno povezani s trgom dela in bi jim koristila podpora in formalna ponudba v okviru jamstva za mlade; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja poudarek Evropske komisije, da je treba podjetniško izobraževanje, izpopolnjevanje, preusposabljanje in usposabljanje ter izboljšanje poslovnega znanja in spretnosti obravnavati kot sredstva za izboljšanje zaposlitvenih možnosti mladih; vendar meni, da bi lahko bila v okrepljenem jamstvu za mlade upravičeno priznana tudi pozitivna vloga socialnega podjetništva in socialnega gospodarstva na splošno pri zmanjšanju brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se strinja, da je treba v novem predlogu razlikovati med mladimi, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in tistimi, pri katerih je tako obdobje kratkotrajno, saj so rezultati jamstva za mlade za prvo skupino nezadovoljivi. Vendar se to razlikovanje lahko dodatno okrepi v priporočenih ukrepih za štiri faze okrepljenega jamstva za mlade, da bi se bolj poudarili podporni ukrepi, posebej namenjeni mladim, ki že dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja poudarek Evropske komisije na vključevanju. Novi predlog je v zvezi z vprašanji, kot so invalidnost, socialno ozadje in etnična pripadnost bolj vključujoč kot sedanji sistem, poleg tega pa je v njem posebej poudarjena razsežnost spola in s tem priznano, da so se razlike med spoloma med mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v zadnjih letih povečale. Vendar bi bile lahko v predlogu še ostreje obsojene druge vrste diskriminacije na trgu dela, kot je diskriminacija na podlagi etnične pripadnosti, rase, spolne usmerjenosti ali diskriminacija migrantov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja poudarek, namenjen zgodnjim ukrepom za spreminjanje možnosti mladih, ki so najbolj ogroženi, in predlaga, da bi novi predlogi vključevali bolj natančna priporočila ter prednostne naloge za zavode za zaposlovanje in izobraževanje, da bi bolje prepoznavali neregistrirane mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in jih motivirali ter spodbujali, da se vrnejo k izobraževanju, zaposlitvi ali usposabljanju, preusposabljanju in izpopolnjevanju; poudarja pomen evidentiranja populacije mladih na regionalni in lokalni ravni, da se opredelijo lastnosti lokalne populacije mladih in podpora, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | se strinja, da bi izhodišče za zagotovitev jamstva za mlade mladi osebi morala biti njena registracija pri zavodu za zaposlovanje, vendar meni, da bi bilo treba v predlogu obravnavati še druge možnosti, s katerimi bi zagotovili, da bi imeli dostop do jamstva za mlade v enakem štirimesečnem časovnem okviru tudi mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo ter jih je težko doseči in se verjetno ne bi registrirali pri službi za zaposlovanje. Enako pomembno je zmanjšati upravno breme za mlade iskalce zaposlitve in ohraniti čim manjše število kontaktnih točk. V ta namen bi bilo treba v predlogu priporočiti, naj bo spletna registracija prek posebnih e-platform jamstva za mlade standardni postopek. Hkrati morajo pristojni organi zagotoviti, da skupine, ki niso dosegljive prek digitalnih kanalov, prejmejo ustrezno podporo. Prizadevati bi si morali za proaktivno registracijo mladih, ki so upravičeni do jamstva za mlade. O programu bi bilo treba ozaveščati tudi mlade, ki se že izobražujejo ali usposabljajo. Da bi mladi lažje izkoristili prednosti jamstva za mlade, bi morali zaposleni v izobraževanju in usposabljanju imeti možnost, da javno službo za zaposlovanje opozorijo na ranljive mlade, ki po zaključenem izobraževanju morda potrebujejo dodatno podporo pri dostopu do zaposlitve. Poleg tega je potrebne več samodejne izmenjave informacij med ponudniki izobraževanja in javnimi službami za zaposlovanje, da bi mlade, ki zaključijo izobraževanje ali usposabljanje, lahko proaktivno napotili na jamstvo za mlade in jih registrirali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se strinja s priporočili Evropske komisije glede mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, in nizko usposobljenih mladih, ter zlasti, da je treba oblikovati prožne poti za ponoven vstop v izobraževanje in usposabljanje ali v izobraževalne programe druge priložnosti, ki zagotavljajo učno okolje, ki ustreza posebnim potrebam teh skupin in jim omogoča pridobitev potrebnih kvalifikacij; vseeno vztraja, da je treba v zvezi s tem bolj poudariti prednosti in koristi poklicnega usmerjanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi morali biti ukrepi, sprejeti v okviru jamstva za mlade, usmerjeni k pridobivanju znanj in spretnosti, ki bi izravnale obstoječa neskladja znanj in spretnosti na trgu dela, zlasti na področjih, povezanih z digitalizacijo EU in zelenim dogovorom; priznava tudi dodano vrednost izboljšanja socialnih spretnosti, kot so tehnike za izboljšanje komuniciranja in samozavesti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se strinja s priporočili Evropske komisije glede zmanjšanja stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, kot so usmerjene in dobro zasnovane subvencije za plače in zaposlovanje, davčni dobropisi in invalidnine, ki bi spodbujale delodajalce, da ustvarijo nove priložnosti za mlade ali zadržijo tiste, ki so že zaposleni. V danih okoliščinah pospešene digitalizacije so tudi zelo pomembne spodbude za zagonska podjetja, zlasti v sektorju digitalnih tehnologij, in bi torej lahko bile v predlogu dodatno poudarjene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priporoča, naj se v celoti izkoristijo možnosti novega programa za socialne spremembe in inovacije, da bi zbrali primere dobre prakse izvajanja programov jamstva za mlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priporoča, naj se okrepi ocenjevanje vseh ukrepov, sprejetih v okviru programov jamstva za mlade, da bi lahko razvili politike in ukrepe, ki bi bolj temeljili na dokazih o tem, kaj je kje uspešno in zakaj, ter tako zagotovili učinkovito in uspešno rabo sredstev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi jamstvo za mlade, ko je dosežena četrta faza in je bila ponudba sprejeta, moralo zagotoviti usmerjanje in informacije, ki bi olajšali izpopolnjevanje in prekvalifikacijo mladih, pri katerih je tveganje ponovne brezposelnosti največje. S tem bi mladim tudi zagotovili možnosti poklicnega napredovanja, tudi če začnejo svojo poklicno pot na nizko kvalificiranih in podrejenih položajih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi se z učinkovitim izvajanjem jamstva za mlade lahko zagotovila stabilna in trajnostna delovna mesta. To je mogoče doseči tudi s trdnimi partnerstvi, solidarnostjo in usklajevanjem med javnimi zavodi za zaposlovanje, ki so glavni ponudniki jamstva za mlade, ter drugimi deležniki, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba za učinkovito obravnavo brezposelnosti mladih glede na pandemijo okrepljeno jamstvo za mlade dopolniti s podaljšanjem in razširitvijo začasne podpore za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), z vključitvijo ukrepov za zaposlovanje mladih v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, zlasti z ustvarjanjem kakovostnih možnosti zaposlovanja za mlade, in z izrecno navedbo boljše socialne zaščite za mlade in odpravljanja negotovih delovnih razmerij za mlade v akcijskem načrtu za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, ki je v pripravi; svari pred politikami, ki spodbujajo zaposlovanje mladih, pri čemer jim odrekajo pravico do pravičnega plačila in dostopa do socialne zaščite v okviru okrevanja. |
| --- | --- |

31.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52012XR2562

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX:52012AR1186 in https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=celex:52013AR0789

2

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_5/SR_YOUTH_GUARANTEE_SL.pdf

3

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/12

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Čezmejne javne storitve v Evropi

(2021/C 106/04)

| Poročevalec: | Pavel BRANDA (ECR/CZ), podžupan občine Rádlo |
| --- | --- |

Poročevalec:

Pavel BRANDA (ECR/CZ), podžupan občine Rádlo

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

Skoraj tretjina državljanov EU živi in dela v evropskih obmejnih regijah. Meje neposredno in posredno vplivajo na njihova življenja. Ljudje, ki živijo v obmejnih regijah, se pogosto srečujejo s posebnimi izzivi, na primer pri iskanju zaposlitve ali dostopu do zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev, pri vsakodnevnem prevozu na delo in pri administrativnih zadevah. Čezmejno sodelovanje se je izkazalo za najučinkovitejše orodje za odpravo učinka ovir in ločevanja, ki ga imajo meje, ter za krepitev teritorialne kohezije obmejnih regij.

Dostop do javnih storitev v obmejnih regijah, zlasti v zelo redko poseljenih, je pomemben dejavnik kakovosti življenja, vendar je v primerjavi z osrednjimi regijami in regijami glavnih mest pogosto bolj omejen, še težji pa je v regijah, ki se poleg tega soočajo z demografskimi izzivi. Zagotavljanje čezmejnih javnih storitev ne bi bilo le v interesu državljanov, temveč tudi bolj dobičkonosno, saj bi te storitve postale širše dostopne in stroškovno učinkovitejše.

Uspešno izvajanje čezmejnih javnih storitev bi lahko privedlo tudi do boljšega razumevanja med sosednjimi državami in vzpostavitve zelo potrebnega zaupanja. Take storitve bi neposredno vplivale na to, kako državljani dojemajo Evropsko unijo, kar bi prispevalo h krepitvi evropske identitete.

Širši dostop do čezmejnih javnih storitev bi lahko pripomogel k zmanjšanju negativnih učinkov, ki jih imajo meje, in izboljšanju kakovosti življenja državljanov, ki živijo v obmejnih regijah. EU bi z ustreznim obravnavanjem obstoječe potrebe po javnih storitvah na svojih notranjih in zunanjih mejah dokazala, da ima jasno dodano vrednost za milijone državljanov, ki bi imeli koristi od takih storitev.

Kakovostna ciljno usmerjena analiza Evropskega omrežja za spremljanje prostorskega razvoja in kohezije (ESPON) (1) je prvi pregled vprašanja čezmejnih javnih storitev. V njej je predstavljeno trenutno stanje, vsebuje pa tudi nekaj priporočil. V zapletenih razmerah, s katerim se soočamo in v katerih so potrebni usklajeni odzivi na izzive, bi moral OR zdaj prevzeti politično pobudo in s tem mnenjem vprašanju čezmejnih javnih storitev zagotoviti večjo vidnost, pripraviti politična priporočila z vidika lokalnih in regionalnih oblasti ter opredeliti nadaljnje ukrepe, ki bi jih morale sprejeti institucije EU in drugi deležniki, da bi bile čezmejne javne storitve v prihodnosti bolj učinkovite in bolj razširjene.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da so za uspešno, učinkovito in širše izvajanje čezmejnih javnih storitev bistvena tri orodja/pogoji: pravni okvir, strukture in financiranje. Glede na evropsko naravo teh storitev bi morala EU imeti dejavno in vodilno vlogo pri zagotavljanju teh orodij/pogojev. Potrebno je sodelovanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti v skladu z načelom partnerstva, da se odpravijo ali zmanjšajo stroški v čezmejnem okviru; |
| --- | --- |

1.

Pravni okvir EU

Dodana vrednost pravnega okvira EU

| 2. | poudarja, da je potreben pravni okvir EU, s katerim bi omogočili učinkovito vzpostavitev in upravljanje čezmejnih javnih storitev, ki bi ustrezale potrebam državljanov v obmejnih regijah. To bi pomenilo jasno dodano vrednost EU, saj sedanji okviri pogosto ustvarjajo preveliko upravno breme in stroške, zaradi katerih številne lokalne in regionalne oblasti opustijo svoje načrte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v tem smislu močno podpira predlog evropskega čezmejnega mehanizma, ki je trenutno blokiran v Svetu Evropske unije. Zato poziva portugalsko predsedstvo, naj pospeši njegovo sprejetje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sta v skladu z načelom subsidiarnosti čezmejno sodelovanje in zagotavljanje čezmejnih javnih storitev evropski vprašanji ter da ju je mogoče najučinkoviteje obravnavati na ravni EU v tesnem sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi (načelo partnerstva); |
| --- | --- |

4.

Izvajanje prava EU ob upoštevanju čezmejnih vprašanj

| 5. | poziva Evropsko komisijo kot institucijo, pristojno za spremljanje izvajanja zakonodaje EU, ter predvsem države članice in regije z zakonodajnimi pooblastili, naj usklajujejo prenos direktiv s sosednjimi državami in regijami, da zaradi neusklajenosti ne bi nastale nove pravne ovire in upravne razlike; hkrati poziva države članice in regije z zakonodajnimi pooblastili, naj preučijo učinek svojih nacionalnih ali regionalnih pravnih okvirov na obmejna območja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da lahko ocene učinka omogočijo odličen vpogled v učinke zakonodaje EU, in poziva Evropsko komisijo, države članice ter regije z zakonodajnimi pooblastili, naj opredelijo metode, ki bi omogočile učinkovite ocene čezmejnega učinka; |
| --- | --- |

6.

Čezmejne kontaktne točke v generalnih direktoratih Evropske komisije

| 7. | poziva Evropsko komisijo, naj pri oblikovanju svojih politik medresorsko obravnava razmere obmejnih regij in naj v vseh generalnih direktoratih imenuje čezmejne kontaktne točke, ki bi lahko obravnavale čezmejna vprašanja, zlasti na področjih okolja, reševalnih služb, upravljanja tveganj, prometa, zdravstvenega varstva, izobraževanja, prostorskega načrtovanja, digitalizacije, komunikacije, kulture, turizma, gospodarskega razvoja in zaposlovanja (2). V novi in revidirani zakonodaji EU bi bilo treba upoštevati zagotavljanje čezmejnih javnih storitev na teh pomembnih področjih, da bi podprli njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

7.

Nacionalne čezmejne kontaktne točke

| 8. | poziva države članice in regije z zakonodajnimi pooblastili, naj vzpostavijo trdne in trajne nacionalne čezmejne kontaktne točke med različnimi vrstami organov, ki bi si izmenjevale izkušnje in razpravljale o izzivih, s katerimi se srečujejo lokalne in regionalne oblasti na določeni meji, usklajevale izvajanje zakonodaje EU in si prizadevale za sistematično odpravo ovir, ki jih predstavljajo meje (tudi v povezavi z vzpostavitvijo in zagotavljanjem čezmejnih javnih storitev). Te kontaktne točke bi lahko bile isti organi, kot so predlagani v uredbi o evropskem čezmejnem mehanizmu, če se uvedejo v zadevni regiji, vendar bi imeli širše pristojnosti. V kontaktnih točkah bi bilo treba imenovati odgovorno osebo, ki obvlada uradne jezike v obmejnih regijah. Delo teh kontaktnih točk bi moralo privesti do odprave ovir, ki so jih opredelili lokalni in regionalni akterji. Ti bi lahko ocenili razmere v obmejnih regijah ter predlagali skupne pristope in ukrepe, ki bi privedli do boljših storitev za državljane z optimiziranjem razpoložljivih virov na obeh straneh meje in opredelitvijo mehanizmov usklajevanja s čezmejnimi programi in drugimi pobudami EU. Kontaktna točka EU za meje bi morala zagotavljati usklajevanje in metodološko podporo ter spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse med obmejnimi regijami v Evropi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj pokažejo več prožnosti v zvezi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki želijo izvajati čezmejne javne storitve, saj lahko prožnost, ad hoc rešitve in hitri odzivi ustreznih državnih akterjev za izvajanje čezmejnih javnih storitev in njihovo vzdrževanje ponudijo kratkoročne rešitve, za katere pa je treba najti tudi dolgoročne in trajnostne rešitve. Zagotavljanje čezmejnih javnih storitev bi bilo mogoče spodbuditi tudi z medvladnimi sporazumi, kot je nedavno podpisana Aachenska pogodba; |
| --- | --- |

9.

Kontaktna točka za meje (GD REGIO)

| 10. | poudarja svojo podporo kontaktni točki GD REGIO za meje in poziva k večji kadrovski podpori za ta ukrep, da bi lahko generalni direktorat v skladu s svojo morebitno novo vlogo usklajeval nacionalne kontaktne točke in kontaktne točke v različnih generalnih direktoratih; |
| --- | --- |

10.

Evropski čezmejni mehanizem

| 11. | meni, da bi morala EU, kar zadeva izvajanje zakonodaje EU, podpirati usklajen pristop v zvezi z mejnimi vprašanji. V primerih, ko ta ni uspešen in če nacionalna zakonodaja ne omogoča sodelovanja, bi morala EU opredeliti evropsko rešitev/okvir, ki bi ga lahko uporabili ponudniki čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zato močno poudarja, da je treba sprejeti nov instrument, ki ga je predlagala Evropska komisija, in sicer evropski čezmejni mehanizem (3), kot pravni instrument od spodaj navzgor, ki bi se verjetno izkazal za ustrezno rešitev za premagovanje pravnih in upravnih ovir ter vzpostavitev ustreznega pravnega okvira za konkretno izvajanje čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja, da analiza obstoječih mejnih ovir, ki jo je izvedla Evropska komisija v okviru pregleda čezmejnega sodelovanja, in posledični projekti b-solutions (b-rešitve) jasno dokazujejo, da je na terenu potreben tak pravni instrument. V več kot tretjini od 43 analiziranih primerov b-solutions (4) bi bil evropski čezmejni mehanizem primerno orodje, ki bi pomagalo odpraviti ovire, zlasti v primerih, ko bi bila za predlagano rešitev potrebna sprememba trenutno veljavnega pravnega ali upravnega okvira na eni strani meje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | v zvezi s tem poziva lokalne in regionalne deležnike, naj okrepijo svoje zmogljivosti, da bodo v okviru predlaganega evropskega čezmejnega mehanizma lahko imeli močnejšo in učinkovitejšo vlogo „pobudnikov“ rešitev. Za pravilno izvajanje mehanizma morajo lokalne in regionalne oblasti v zadostni meri razumeti ovire ter tako biti zmožne jasno opredeliti izvedljive pravne ali upravne rešitve; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je predlagana uredba o evropskem čezmejnem mehanizmu lahko ključnega pomena ne le za čezmejne javne storitve, temveč tudi za prihodnost čezmejnega sodelovanja na splošno, saj bi lahko pripomogla k odpravi obstoječih ovir in sprostitvi celotnega gospodarskega potenciala obmejnih regij EU (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Evropski svet, naj ponovno začne razpravo o uredbi o evropskem čezmejnem mehanizmu in nemudoma sprejme stališče o predlogu, da bo uredba lahko hitro sprejeta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj na dnevni red vrhunskih srečanj med sosednjimi državami in vseh drugih forumov za čezmejno sodelovanje na visoki ravni uvrstijo razpravo o mehanizmu za premagovanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru. Analiza instrumenta, ki ga predlaga Evropska komisija, v forumih odločanja bi morala prepričati države članice o njegovi koristnosti pri premagovanju številnih preostalih pravnih in upravnih ovir na mejah EU in s tem pri vzpostavljanju čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaga Evropski komisiji, zainteresiranim državam članicam, regijam z zakonodajnimi pooblastili in čezmejnim strukturam na lokalni in regionalni ravni, naj preskusijo uporabo načel in postopkov predlaganega evropskega čezmejnega mehanizma pri konkretnih projektih, da bi bolje razumeli, kako bi se lahko ta instrument uporabljal za specifične okoliščine in bil koristen pri premagovanju obstoječih pravnih in upravnih ovir. Številna čezmejna območja so v preteklosti delovala kot laboratoriji čezmejnega sodelovanja in prinesla pozitivne rezultate pri reševanju čezmejnih vprašanj; |
| --- | --- |

18.

Čezmejne strukture

| 19. | ugotavlja, da je analiza ESPON pokazala, da je bilo treba pri večini čezmejnih javnih storitev vzpostaviti nove čezmejne strukture ali ustanoviti organ, večinoma brez nove pravne osebnosti. Zelo pogosto so bile uporabljene ali prilagojene že obstoječe strukture. Kadar so bile vzpostavljene nove čezmejne strukture, je bilo to narejeno na podlagi obstoječih meddržavnih sporazumov, notranje zakonodaje ali uredbe o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja prednosti stalnih čezmejnih struktur z lastnim osebjem in proračunom ter edinim namenom spodbujanja čezmejnega sodelovanja, kot so evroregije, delovne skupnosti in podobne strukture, za učinkovit razvoj čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja prednosti in delno neizkoriščen potencial evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS) (6), ki bi se lahko uporabljala kot idealni organi za upravljanje čezmejnih javnih storitev, zlasti kadar je potreben skupen proračun in je treba zaposlovati skupno osebje ter ko so glavni ponudniki javni organi. Prizadevanja platforme OR za EZTS na področju ozaveščanja bi bilo treba okrepiti in jih osredotočiti zlasti na uporabo EZTS za zagotavljanje čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da EZTS, čeprav so se izkazala za zelo koristna pri čezmejnem sodelovanju, zaradi nekaterih pravnih omejitev ne morejo v celoti izkoristiti potenciala za okrepljeno čezmejno sodelovanje. To je zlasti očitno pri čezmejnih javnih storitvah in infrastrukturnih projektih. Ta evropski instrument bi se lahko uporabljal v veliko večji meri, če bi se izboljšal omenjeni pravni okvir; |
| --- | --- |

22.

Finančni instrumenti

| 23. | poziva, naj se razvoj čezmejnih javnih storitev navede kot upravičena dejavnost v kohezijski politiki, natančneje v programu Interreg (brez zmanjšanja drugih postavk v programu), pa tudi v drugih finančnih instrumentih, predvidenih v naslednjem večletnem finančnem okviru, in v instrumentu za okrevanje po pandemiji COVID-19 Next Generation EU. Da bi bili programi financiranja privlačnejši, je treba tudi zmanjšati upravno breme pri vlaganju vlog za pridobitev finančne pomoči in zahtevkov za izplačilo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva vse organe upravljanja v obmejnih regijah, naj financirajo čezmejne dejavnosti/ukrepe/projekte v okviru svojih glavnih regionalnih programov (ESRR in ESS), da bi dopolnili in poglobili ukrepe v okviru programov Interreg; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, kako pomemben je bil v zadnjih 30 letih program Interreg za čezmejne regije. Podpiral je sodelovanje, ki je omogočilo zbliževanje in dialog med organi javne uprave in oblastmi različnih čezmejnih regij, premikal meje čezmejnega sodelovanja in podpiral projekte, ki so neposredno vplivali na vzpostavitev čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi omeniti zelo dobre izkušnje s projekti b-rešitve Evropske komisije, katerih namen je bil odpravljanje ovir, ki jih predstavljajo meje, med drugim tudi na področju čezmejnih javnih storitev. Ti projekti so pokazali, da je mogoče tudi z omejenimi finančnimi sredstvi doseči zelo dobre rezultate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno izraža veliko razočaranje nad predlaganim proračunom za program Interreg v predlogih za naslednjo finančno perspektivo, ki ne zadostuje za potrebe evropskega teritorialnega sodelovanja nasploh, zlasti pa za potrebe čezmejnega sodelovanja, ki je eden ključnih elementov kohezijske politike in evropskega povezovanja. Zaradi manjšega proračuna programa Interreg bo zamujenih veliko priložnosti, saj je bil proračun tudi v prejšnjem obdobju financiranja večinoma nezadosten; |
| --- | --- |

27.

| 28. | državam članicam priporoča, naj del svojih dodatnih sredstev v okviru pobude REACT-EU skupaj namenijo programom čezmejnega sodelovanja, v katerih sodelujejo, ter tako omogočijo učinkovit ponovni zagon in krepitev čezmejnega sodelovanja po krizi zaradi COVID-19, vključno s podporo za razvoj čezmejnih javnih storitev ali zdravstvenih koridorjev. Pri tem bi bilo treba tudi preučiti sinergije, ki jih je mogoče doseči s skupno uporabo reševalnih služb; |
| --- | --- |

28.

| 29. | odločno podpira pilotni program Čezmejne regije, ki se spopadajo s pandemijo COVID-19: priložnost za oživitev skupnega odzivanja na krize in sorazvoj, o katerem je Evropski parlament glasoval na novembrskem plenarnem zasedanju, da bi s podporo bolj povezanim in funkcionalnim čezmejnim območjem izboljšali življenje državljanov v obmejnih regijah. Ta pilotni projekt bo obmejnim regijam pomagal pri boljšem soočanju s prihodnjimi krizami in spodbujanju novega modela oblikovanja javnih politik, vključno z javnimi storitvami, v obmejnih regijah na podlagi sorazvoja in izboljšanega upravljanja na več ravneh. Pilotni projekt zato združuje kratkoročni in srednjeročni pristop, da bi strokovnjakom in nosilcem odločanja zagotovili konkretna orodja in metode, ki jih je mogoče neposredno uporabiti v praksi in na vseh evropskih mejah ter so oprijemljivi za državljane; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da EU s svojimi programi sicer podpira vzpostavitev nekaterih čezmejnih javnih storitev, vendar dolgoročno financiranje ni vzdržno. Države članice ter lokalne in regionalne oblasti bi morale preučiti dodatne možnosti zadostnega dolgoročnega financiranja, kot so nacionalni ali regionalni viri in javno-zasebna partnerstva, katerih vzpostavitev in delovanje bi bilo treba spodbujati tudi v čezmejni obliki, vsaj znotraj EGP; |
| --- | --- |

30.

E-storitve

| 31. | poudarja, da proces digitalizacije, sredi katerega smo, v obmejnih regijah poteka s trojnega vidika, in sicer z vidika proizvodne strukture, z vidika uprav in javnih organov, ki zagotavljajo storitve državljanom, ter z vidika državljanov samih. V tem okviru bi se z e-storitvami lahko odprlo zelo zanimivo področje razvoja za čezmejno zagotavljanje javnih storitev. Z uporabo vmesnika za strojno prevajanje bi lahko na primer odpravili eno od prvih ovir, tj. jezikovno, za čezmejno sodelovanje na splošno, pa tudi konkretno za čezmejno zagotavljanje javnih storitev. Poleg tega bi bila uvedba elektronskih kartic, ki bi državljanom v obmejnih regijah omogočale dostop do čezmejnih javnih storitev, pomemben korak k izboljšanju kakovosti življenja prebivalcev v teh regijah. Večja uporaba e-postopkov bo privedla do potrebne uskladitve upravnih določb, s čimer bo odpravljen še en precejšen sklop ovir. Poleg tega bi razvoj sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, lahko dodatno spodbudil zagotavljanje storitev po vsej Evropi; |
| --- | --- |

31.

Vloga zasebnega sektorja

| 32. | poziva nosilce odločanja, naj posebno pozornost namenijo lokalnim malim in srednje velikim ponudnikom. Zasebni subjekti so ključni akterji pri zagotavljanju nekaterih storitev in/ali v nekaterih državah. Skupni čezmejni podvigi malih in srednje velikih ponudnikov, na primer v obliki evropske družbe (7), bi bili lahko primernejši za zagotavljanje čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

32.

Čezmejna povezljivost

| 33. | poziva k podpori za čezmejno povezljivost. V nekaterih obmejnih regijah se državljani soočajo s težavami pri prehajanju meje bodisi zaradi naravnih omejitev (gor ali rek) in pomanjkanja povezovalne infrastrukture med obema stranema, kot so ceste ali mostovi, bodisi zaradi pomanjkanja ustreznih in rednih storitev javnega prevoza. Omogočanje lažje povezljivosti bi povečalo izmenjave, kar bi bolj povezalo državljane v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva institucije EU in države članice, naj obnovijo razpravo o uvedbi potnega lista za storitve (e-izkaznica), ki bi malim in srednjim podjetjem omogočil čezmejno opravljanje storitev, ne da bi jim tuji regulatorji naložili dodatna upravna bremena; |
| --- | --- |

34.

Boljša promocija in spremljanje čezmejnih javnih storitev

| 35. | poudarja, da se velika večina vseh evidentiranih čezmejnih javnih storitev (64 %) (8) izvaja ob mejah med starimi državami članicami EU, zelo malo pa med novimi državami članicami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Evropsko komisijo, pa tudi države članice, naj skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter OR izvedejo informacijsko kampanjo v državah članicah, da bi prikazali prednosti in potencial čezmejnih javnih storitev. Ti deležniki bi morali tudi več vlagati v spremljanje in promocijo obstoječih čezmejnih javnih storitev, saj so številne od njih širši javnosti neznane (na primer tako, da bi pripravili kataloge čezmejnih javnih storitev); |
| --- | --- |

36.

| 37. | je pripravljen prevzeti večjo vlogo pri spremljanju in promociji čezmejnih javnih storitev v Evropi, saj ima zelo dobre izkušnje s spremljanjem in promocijo EZTS prek platforme OR za EZTS. Ker nekatera EZTS že zagotavljajo čezmejne javne storitve, bi morala tudi platforma EZTS spremljati razvoj čezmejnih javnih storitev in jih skupaj z EZTS promovirati kot primerno orodje za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva obmejne regije, zlasti evroregije, delovne skupnosti, EZTS in druge čezmejne strukture, naj se s svojimi državljani posvetujejo o storitvah, za katere menijo, da jih v njihovi regiji primanjkuje ali bi se lahko izboljšale, naj odgovorijo na te potrebe in eventualno vzpostavijo nove ali boljše čezmejne storitve skupnega interesa; |
| --- | --- |

38.

Čezmejne javne storitve na zunanjih kopenskih in morskih mejah EU

| 39. | opozarja na izkušnje z uredbo o EZTS, ki so pokazale, da je mogoče vzpostaviti plodno in bolje strukturirano sodelovanje s tretjimi državami, kot se je pokazalo zlasti v primeru Švice in Ukrajine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da se 17 % vseh evidentiranih čezmejnih javnih storitev izvaja med državami članicami EU in tretjimi državami, kar kaže na potrebo in potencial za tako sodelovanje onkraj zunanjih kopenskih in morskih meja EU. Zakonodajni okvir, strukture in financiranje bi morali omogočati vzpostavitev takih storitev s tretjimi državami, kar bi bilo v interesu državljanov teh obmejnih regij; |
| --- | --- |

40.

Izkušnje, pridobljene med krizo zaradi COVID-19: zaprtje meja ali sodelovanje?

| 41. | ponovno opozarja na priložnosti, ki so jih države članice zamudile med pandemijo COVID-19, ko so nagonsko in enostransko zaprle meje, ne da bi pomislile na združevanje prizadevanj na notranjih mejah EU ter zagotovile zdravstveno varstvo in nujne storitve državljanom, ki živijo v obmejnih regijah. S sodelovanjem ter izmenjavo strokovnega znanja in virov bi lahko krizo bolje prebrodili. To bi morali šteti za nauk, ki znova kaže na potrebo po čezmejnih javnih storitvah in usklajenem evropskem pristopu k skupnim težavam. Pri tem je treba poudariti, da je čezmejno sodelovanje na področju zdravja in reševalnih služb tudi v nekriznih razmerah zelo pomembno za dobro oskrbo prebivalstva in bi ga bilo treba še posebej spodbujati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je imelo zapiranje meja brez usklajevanja in posvetovanja s sosednjimi državami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi v obmejnih regijah uničujoče posledice za obstoječe čezmejno sodelovanje, predvsem pa je zelo negativno vplivalo na življenje državljanov, ki živijo v obmejnih regijah, saj ni bilo dogovorjenih protokolov za zagotavljanje izjemnega pretoka ljudi in blaga, kar je med drugim negativno vplivalo na zagotavljanje čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je treba določiti osnovno najnižjo raven čezmejnega sodelovanja, ki jo bo treba ohranjati tudi v kriznih časih, da bi poskrbeli za zagotavljanje čezmejnih javnih storitev, zlasti tistih, povezanih s kriznim upravljanjem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja partnerstvo med OR, Evropsko komisijo in vodilnimi združenji, ki se ukvarjajo s čezmejnimi vprašanji (MOT, AEBR in CESCI), vzpostavljeno med krizo zaradi COVID-19. Te izkušnje so privedle do oblikovanja evropskega čezmejnega zavezništva državljanov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da so številne obmejne regije in mesta kljub zaprtim mejam v teh težkih časih našli načine za sodelovanje in skupno uporabo virov. To je znova dokazalo, da je za ljudi, ki živijo v teh regijah, čezmejno sodelovanje samoumevno in smiselna pot naprej za njihove skupnosti; |
| --- | --- |

45.

Priporočila za prihodnost

| 46. | izjavlja, da je pripravljen upoštevati izkušnje obmejnih regij in oblikovati celovita priporočila za čezmejno sodelovanje v okviru svojega prispevka h konferenci o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

46.

| 47. | v zvezi s tem načrtuje pripravo konkretnih priporočil konferenci o dveh vprašanjih:






  — | prvo se nanaša na dolgoročno vizijo prihodnosti čezmejnega sodelovanja v Evropski uniji, ki bo osredotočena na konkretne predloge, OR in obmejne regije pa bodo pozvali, naj bodo ti predlogi uresničeni do leta 2050. Del te vizije bodo čezmejne javne storitve; |
| --- | --- | --- |

47.

—

prvo se nanaša na dolgoročno vizijo prihodnosti čezmejnega sodelovanja v Evropski uniji, ki bo osredotočena na konkretne predloge, OR in obmejne regije pa bodo pozvali, naj bodo ti predlogi uresničeni do leta 2050. Del te vizije bodo čezmejne javne storitve;

| — | drugi del je poziv k zakonodaji, ki bi zagotovila minimalne standarde za čezmejno sodelovanje v primeru kriz na ravni EU in/ali lokalnih kriz, da bi ohranili zadostno raven javnih storitev, državljanom, ki živijo v obmejnih regijah, omogočili opravljanje dejavnosti, zagotovili neprekinjeno delovanje enotnega trga in ohranili zagon evropskega povezovanja. |
| --- | --- |

—

drugi del je poziv k zakonodaji, ki bi zagotovila minimalne standarde za čezmejno sodelovanje v primeru kriz na ravni EU in/ali lokalnih kriz, da bi ohranili zadostno raven javnih storitev, državljanom, ki živijo v obmejnih regijah, omogočili opravljanje dejavnosti, zagotovili neprekinjeno delovanje enotnega trga in ohranili zagon evropskega povezovanja.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Ciljno usmerjena analiza ESPON z dne 14. januarja 2019 o čezmejnih javnih storitvah.

1

(2)  V skladu z analizo ESPON se na teh področjih politik izvaja največ čezmejnih javnih storitev.

2

(3)  Predlog uredbe COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD).

3

(4)  https://www.b-solutionsproject.com

4

(5)  V sporočilu Komisije z naslovom Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU je navedeno, da bi se, „[č]e bi [...] odstranili le 20 % obstoječih ovir, [...] BDP v obmejnih regijah še vedno povišal za 2 % [...], saj bi lahko ustvarili več kot 1 milijon delovnih mest“ (COM(2017) 534, str. 4).

5

Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU

(6)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (UL L 294, 10.11.2001, str. 1).

7

(8)  Ciljno usmerjena analiza ESPON z dne 14. januarja 2019 o čezmejnih javnih storitvah.

8

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/19

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Agroekologija

(2021/C 106/05)

| Poročevalec: | Guillaume CROS (FR/Zeleni)
  član regionalnega izvršnega organa: regionalni svet, Oksitanija |
| --- | --- |

Poročevalec:

Guillaume CROS (FR/Zeleni)

član regionalnega izvršnega organa: regionalni svet, Oksitanija

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Ozadje

| 1. | ugotavlja, da se je v pandemiji COVID-19 pokazalo, kako pomembni in ranljivi so prehranski sistemi v Evropi, ter opozarja, da so potrebni odporni in neodvisni prehranski sistemi, pri katerih je ključna sposobnost ekonomskega preživetja podeželskih ozemelj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je zaradi pandemije in glede na nevarnosti, povezane z globalnim segrevanjem, izgubljanjem biotske raznovrstnosti in degradacijo tal, še nujneje, da Evropska unija sprejme nove kmetijske, socialne in teritorialne pristope, ki bodo varovali naravne vire, ščitili zdravje, spodbujali obnovo kmetij in vzpostavljali teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v kmetijstvu danes edina izvedljiva možnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da trajna travinja obsegajo približno tretjino kmetijskih površin v EU in imajo pomembno vlogo, saj skladiščijo veliko organskih snovi v tleh in zagotavljajo biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je treba preiti z ekstraktivnega kmetovanja na krožno kmetovanje, zlasti v zvezi s ciklom ogljika, fosforja in dušika, ter se preusmeriti na preudarnejše in varčnejše upravljanje virov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da sta homogenost in enotnost semen v nasprotju z biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da smo zaradi javnega zdravja, globalnega segrevanja in dobrobiti živali prisiljeni spremeniti živinorejske prakse in uvesti načine proizvodnje, ki imajo pozitivno okoljsko funkcijo, zlasti z ohranjanjem pašnikov in vzdrževanjem gozdnih površin, ne ogrožajo zdravja kmetov in državljanov ter spoštujejo živali. Z razvojem trajnostne živinoreje je mogoče zmanjšati porabo mesa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da sta kakovost življenja rejcev in dobrobit živali medsebojno povezani, zato je potreben drugačen pristop k živinoreji, pri katerem rejci ne bodo več prodajali z izgubo in bodo spoštovali živali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so specializirane kmetije, ki kupujejo veliko surovin (nafto, gnojila, pesticide, antibiotike itd.), pogosteje v ranljivem ekonomskem položaju zaradi visokih proizvodnih stroškov, odvisnosti od podjetij, ki so višje v prodajni verigi, in večje izpostavljenosti ekonomskim tveganjem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja strategijo „od vil do vilic“ in strategijo za biotsko raznovrstnost, ki ju je predlagala Evropska komisija in v katerih je pozvala k bistveni spremembi kmetijske politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je ustanavljanje novih kmetij na majhnih in srednje velikih površinah oteženo zaradi težav pri dostopu do zemljišč tako v primeru najema kot lastništva; |
| --- | --- |

11.

Agroekološki pristop

| 12. | ugotavlja, da predlog o znatnem zmanjšanju porabe gnojil, kemičnih pesticidov in antibiotikov do leta 2030 in povečanju površin z ekološkim pomenom predvideva sistemsko preobrazbo metod kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da se je s tem izzivom mogoče soočiti s pomočjo agroekologije, ki ekosisteme čim bolj izkorišča kot dejavnik proizvodnje, hkrati pa ohranja njihovo sposobnost obnove; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo agroekologijo povzema z 10 medsebojno povezanimi elementi: raznolikost, soustvarjanje in izmenjava znanja, sinergije, učinkovitost, recikliranje, odpornost, človeške in družbene vrednote, prehranjevalna kultura in navade, odgovorno upravljanje ter krožno in solidarnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba odpadke obravnavati kot vir. Tak vir je na primer predelana voda, ki vsebuje osnovna hranila in se lahko uporablja za namakanje območij, kjer primanjkuje vode, ali ostanki žitne slame, ki se lahko uporabljajo za živinorejo, ekološko gradnjo ali zastirko; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da agroekologija zmanjšuje ogljični odtis kmetijstva, spodbuja obnovo biotske raznovrstnosti, zagotavlja ali obnavlja rodovitnost tal, preprečuje onesnaževanje zraka in vode, povečuje gospodarsko odpornost kmetij ter zagotavlja zdravo in dostopno hrano; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izpostavlja, da agroekologija ni vrnitev v preteklost in da je kompleksnejša kot kmetijska praksa, ki temelji na kemikalijah in nafti, saj gre za pametno kmetijstvo, ki združuje okoljsko, gospodarsko in družbeno uspešnost ter agronomske in družbene prakse, ki izhajajo iz inovativnih poskusov, znanj in javnih raziskav; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da se pri agroekologiji kmetijstvo razvija z naravo in v njej; |
| --- | --- |

18.

| 19. | se zaveda, da gre pri agroekologiji za razvoj živih tal, ki spodbujajo dobro zdravje rastlin, skladiščijo veliko ogljika in vode ter so odpornejša na sušo in visoke temperature; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da se pri agroekologiji upoštevajo lokalne kmetijsko-podnebne in zgodovinske razmere pri izbiri metod proizvodnje, sort, pasem in časovnega razporeda, da bi se optimizirala odpornost kmetij na nevarnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se pri agroekologiji razvija živinoreja po meri človeka, ki se v čim večjem obsegu izvaja na prostem in katere cilj je samooskrba pri zagotavljanju krme za živali; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da se z agroekologijo povečuje:






  (a) | število malih in srednje velikih kmetij, s čimer se bo ustavilo upadanje zaposlenosti v kmetijstvu in povečalo število mladih kmetov; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

število malih in srednje velikih kmetij, s čimer se bo ustavilo upadanje zaposlenosti v kmetijstvu in povečalo število mladih kmetov;

| (b) | število mrež medsebojne pomoči med kmetijami in |
| --- | --- |

(b)

število mrež medsebojne pomoči med kmetijami in

| (c) | število povezav s preostalim prebivalstvom s krepitvijo kratkih dobavnih verig in lokalne predelave proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

število povezav s preostalim prebivalstvom s krepitvijo kratkih dobavnih verig in lokalne predelave proizvodov;

| 23. | meni, da lahko digitalizacija olajša upravljanje nekaterih proizvodnih in tržnih praks, vendar ugotavlja, da se zaradi obsežnega razvoja avtomatiziranih in povezanih kmetijskih strojev postavlja vprašanje suverenosti podatkov, česar kmetje morda ne bi zmogli nadzirati; meni, da kmetje specifičnega znanja, povezanega z njihovimi kmetijami, ne bi smeli prepuščati zunanjim izvajalcem in da bi morali ohraniti pravico, da sami popravljajo svoje stroje; |
| --- | --- |

23.

Politike v podporo agroekološkemu prehodu

| 24. | ugotavlja, da se pri agroekologiji ne upošteva le pridelava hrane, temveč celotni prehranski sistem, vključno s poštenimi delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da reforma skupne kmetijske politike (SKP), o kateri zdaj potekajo pogajanja, glede na svojo osrednjo vsebino sicer ni primerna za reševanje izzivov, a državam članicam in njihovim regijam ponuja nekatera orodja za podpiranje agroekologije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja obvestilo, ki ga je Evropska komisija oktobra 2020 poslala Evropskemu svetu in v katerem so opredeljene štiri možne ekosheme, med drugim kmetijsko-gozdarski sistem in agroekologija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da agroekologija, ki temelji na razvoju mreže malih in srednje velikih kmetij, ne more napredovati, če se bodo neposredna plačila v okviru SKP še naprej dodeljevala glede na hektar in ne na aktivnega kmeta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi se morale druge evropske politike (kmetijski trgi, zunanja trgovina, podnebje, semena, voda, tla, raziskave itd.) uskladiti in poenotiti z agroekološkim pristopom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je agroekologija orodje za upravljanje trajnostnega podeželskega turizma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je treba okrepiti podporo agroekologiji v obliki javnih raziskav; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bo agroekologija s spodbujanjem mreže malih in srednje velikih kmetij, ki bodo pomlajene in prilagojene izzivom 21. stoletja, ter s povezovanjem mestnih in podeželskih območij ob uporabi kratkih dobavnih verig ter ekoloških in lokalnih proizvodov v gostinstvu pomemben dejavnik pri oživljanju ozemelj in krepitvi kohezije med podeželskimi, primestnimi in mestnimi območji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da je bistveno okrepiti položaj kmetov v prehranski vrednostni verigi, zlasti prek skupin proizvajalcev ter lokalnih skupin malih in srednjih kmetijskih gospodarstev, ki lahko ustvarijo ekonomijo obsega, da bi prejeli pravičnejše plačilo za svoje delo, s čimer bi se prispevalo k dinamiki lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

32.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Reforma SKP

| 33. | predlaga, da se s prihodnjo SKP bolj spodbujajo agroekološke prakse, kot so:






  (a) | diverzifikacija poljščin, ob kateri so kmetije manj izpostavljene naravnim nesrečam ali sektorskim nevarnostim; |
| --- | --- | --- |

33.

(a)

diverzifikacija poljščin, ob kateri so kmetije manj izpostavljene naravnim nesrečam ali sektorskim nevarnostim;

| (b) | kolobarjenje na daljše obdobje in kombiniranje rastlin, ki prinaša kmetijske koristi; |
| --- | --- |

(b)

kolobarjenje na daljše obdobje in kombiniranje rastlin, ki prinaša kmetijske koristi;

| (c) | postavitev dreves, živih mej, ribnikov in kamnitih habitatov okoli parcel ali na parcelah; |
| --- | --- |

(c)

postavitev dreves, živih mej, ribnikov in kamnitih habitatov okoli parcel ali na parcelah;

| (d) | gojenje stročnic, ki naravno obogatijo tla z dušikom; |
| --- | --- |

(d)

gojenje stročnic, ki naravno obogatijo tla z dušikom;

| (e) | gojenje različnih vrst na eni parceli; |
| --- | --- |

(e)

gojenje različnih vrst na eni parceli;

| (f) | dobra in stalna pokritost tal, ki preprečuje erozijo; |
| --- | --- |

(f)

dobra in stalna pokritost tal, ki preprečuje erozijo;

| (g) | ponovni prevzem nadzora kmetov nad lokalnimi kmečkimi semeni in lokalnimi pasmami živali, ki so bolje prilagojeni tlom in podnebju; |
| --- | --- |

(g)

ponovni prevzem nadzora kmetov nad lokalnimi kmečkimi semeni in lokalnimi pasmami živali, ki so bolje prilagojeni tlom in podnebju;

| (h) | mešana rastlinska pridelava in živinoreja; |
| --- | --- |

(h)

mešana rastlinska pridelava in živinoreja;

| (i) | uvedba pristopa integrirane zaščite kultur pred škodljivci, namesto kemičnega pristopa; |
| --- | --- |

(i)

uvedba pristopa integrirane zaščite kultur pred škodljivci, namesto kemičnega pristopa;

| 34. | poziva, naj se glede na predloge, ki jih je podal v svojem mnenju o SKP, v ekosheme naslednje SKP vključijo količinsko določeni cilji za strategijo „od vil do vilic“: zmanjšanje izgube hranil za vsaj 50 %, uporabe gnojil za vsaj 20 %, uporabe in tveganja kemičnih pesticidov za 50 % in uporabe antimikrobikov za 50 % ter zagotovitev 10 % površin z ekološkim pomenom in 25 % površin, ki se obdelujejo v skladu z načeli ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Evropski parlament in Svet, naj v okviru trialoga o prihodnji skupni kmetijski politiki uresničita cilje zelenega dogovora; predlaga, da se vsaj 30 % proračuna prvega stebra na evropski ravni nameni za ekosheme posameznih nacionalnih strateških načrtov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da nimajo vse kmetije enakih pogojev glede okoljske trajnosti. Strožje okoljske ukrepe bi bilo treba v okviru nacionalnih ekoshem povezati z ustreznim financiranjem in usposabljanjem, ki bi upoštevala okoljske posebnosti kmetij. |
| --- | --- |

36.

| 37. | priporoča, naj se, kot je navedeno v njegovih mnenjih o SKP in o pašništvu, za vse kmetije poveča pogojenost v zvezi s spoštovanjem pravic kmetijskih delavcev (uvedba koncepta socialne pogojenosti) in z zgornjo mejo gostote živali na kmetiji ter okrepi pogojenost glede izpolnjevanja predpisov o dobrobiti živali; |
| --- | --- |

37.

| 38. | predlaga postopen prehod z osnovnega plačila na hektar na osnovno plačilo, pri katerem se upošteva število ljudi, ki delajo na kmetiji, ter prednostno dodeljevanje neposrednih plačil malim in srednje velikim kmetijam ter agroekološkim praksam; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga, da se neposredna plačila na kmetijo znatno omejijo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priporoča državam članicam, naj za spodbujanje agroekološkega prehoda v ekosheme nove skupne kmetijske politike uvedejo bonuse/odbitke: na primer bonus za večjo raznolikost pridelkov, ki bi se financiral z odbitkom na kemična gnojila, kemične pesticide in antibiotike, in bonus za rejo pašne živine, ki bi se financiral z odbitkom na toplogredne pline in bi bil odvisen od števila prežvekovalcev v reji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priporoča, da države članice izvajajo sistem bonusov/odbitkov iz točke 40 ob upoštevanju svojih okoljskih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

41.

| 42. | priporoča, naj se pri ukrepih iz drugega stebra SKP daje prednost:






  (a) | agroekološkim metodam pridelave, vključno s kmetijsko-gozdarskimi sistemi, in njihovim skupinskim pristopom (sodelovanje); |
| --- | --- | --- |

42.

(a)

agroekološkim metodam pridelave, vključno s kmetijsko-gozdarskimi sistemi, in njihovim skupinskim pristopom (sodelovanje);

| (b) | kmetijsko-okoljsko-podnebnim ukrepom; |
| --- | --- |

(b)

kmetijsko-okoljsko-podnebnim ukrepom;

| (c) | kratkim dobavnim verigam; |
| --- | --- |

(c)

kratkim dobavnim verigam;

| (d) | ekološkemu in lokalnemu gostinstvu; |
| --- | --- |

(d)

ekološkemu in lokalnemu gostinstvu;

| (e) | usposabljanju in svetovanju na področju agroekologije, kmetijsko-gozdarskih sistemov ter povezovanja kmetijstva, gozdarstva in pašništva; |
| --- | --- |

(e)

usposabljanju in svetovanju na področju agroekologije, kmetijsko-gozdarskih sistemov ter povezovanja kmetijstva, gozdarstva in pašništva;

| 43. | poziva k spremembi člena 65 (drugi steber) uredbe o nacionalnih strateških načrtih, da bi s pristopa na podlagi površine prešli na pristop, ki temelji na zavezanosti agroekologiji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na svoj predlog iz mnenja o SKP, da bi morala biti podpora za naložbe pogojena z okoljsko presojo, njen proračunski okvir pa omejen na največ 10 % sredstev drugega stebra; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlaga, naj Evropska komisija pripravi navodila za zagotavljanje metodološke podpore organom upravljanja in regionalnim akterjem, da bi se pri uporabi različnih prostovoljnih ukrepov SKP spodbujalo upoštevanje agroekološkega projekta; |
| --- | --- |

45.

Kmetijske prakse

| 46. | predlaga, naj se reja prežvekovalcev usmeri na trajne pašnike, razen med prezimovanjem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva k postopnemu preoblikovanju industrializiranih (prašičjih in perutninskih) farm brez pašnikov, ki povzročajo številne negativne zunanje učinke z vidika javnega zdravja in okolja, v farme, kjer se bodo živali v celoti ali delno redile na prostem, pri čemer mora biti določena zgornja meja za število živali na posamezno poslopje in na hektar krmne površine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kot že v svojem mnenju o SKP poziva, naj se preneha reja v kletkah, kar je tudi v skladu z zahtevami iz nedavne državljanske pobude; |
| --- | --- |

48.

| 49. | predlaga, da se za dobrobit živali razvijajo možnosti za zakol na kmetijah in majhne lokalne klavnice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj se podaljša ureditev odstopanja, ki rejcem perutnine in zajcev dovoljuje zakol in predelavo na kmetiji za lokalno trženje v skladu z Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1), da bo veljala tudi po 31. decembru 2020; |
| --- | --- |

50.

| 51. | predlaga, naj se okrepi predlog nemškega predsedstva o oblikovanju evropskega znaka za dobrobit živali; |
| --- | --- |

51.

| 52. | priporoča tudi jasno in obvezno označevanje načina vzreje – po zgledu evropskega označevanja jajc –, ki bi zajemalo celoten življenjski cikel živali, tudi prevoz, da se proizvajalcem prizna izboljšanje njihovih praks, potrošnikom pa se omogoči izbira proizvodov, ki ustrezajo njihovim željam; |
| --- | --- |

52.

Druge politike

| 53. | priporoča, naj se z novim zakonom o trajnostnih prehranskih sistemih, ki je napovedan v strategiji „od vil do vilic“, vzpostavi pravni okvir, s katerim se bo EU zavezala pravemu agroekološkemu prehodu, v katerem se bo z ustvarjanjem ugodnega okolja za razvoj prehranskih sistemov preusmerilo povpraševanje po hrani, omejila naraščajoča debelost, zmanjšala poraba mesa, skrajšale dobavne verige, povečalo uživanje sezonskih proizvodov in bistveno zmanjšalo razmetavanje s hrano; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj kratkih dobavnih verig:






  (a) | s prilagoditvijo higienskih predpisov in standardov predelavi proizvodov na kmetiji in splošneje z uporabo živilske zakonodaje na način, prilagojen malim proizvajalcem, ter tudi s prilagoditvijo zahtev glede označevanja; |
| --- | --- | --- |

54.

(a)

s prilagoditvijo higienskih predpisov in standardov predelavi proizvodov na kmetiji in splošneje z uporabo živilske zakonodaje na način, prilagojen malim proizvajalcem, ter tudi s prilagoditvijo zahtev glede označevanja;

| (b) | s podporo lokalnim in skupinskim projektom, na prvem mestu povezanim z nakupom opreme, potrebne za lokalno predelavo (majhna klavnica, premična klavnica, obrat za predelavo zelenjave, javna kuhinja, infrastruktura lokalnih trgov, kot so pokrite tržnice ali kmetijske trgovine itd.), na drugem mestu pa z ustanavljanjem majhnih lokalnih zadrug za proizvodnjo, predelavo in trženje; |
| --- | --- |

(b)

s podporo lokalnim in skupinskim projektom, na prvem mestu povezanim z nakupom opreme, potrebne za lokalno predelavo (majhna klavnica, premična klavnica, obrat za predelavo zelenjave, javna kuhinja, infrastruktura lokalnih trgov, kot so pokrite tržnice ali kmetijske trgovine itd.), na drugem mestu pa z ustanavljanjem majhnih lokalnih zadrug za proizvodnjo, predelavo in trženje;

| 55. | predlaga, naj EU izvaja priporočila Evropskega parlamenta iz samoiniciativnega poročila iz leta 2017 o koncentraciji kmetijskih zemljišč v EU (2), zlasti glede ustanovitve evropske opazovalne službe za kmetijska zemljišča; predlaga, naj EU v obliki evropske direktive, kot je direktiva o vodah, uvede prostovoljne smernice za upravljanje zemljiške posesti (3), ki jih je Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo sprejela leta 2012, da bi okrepila varen dostop do zemljišč in tako olajšala vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja Evropsko komisijo, naj predlaga novo evropsko direktivo o kmetijskih površinah, da bi preprečili upadanje vsebnosti organskih snovi, ustavili erozijo in spodbudili razvoj življenja v tleh, kar bi morala biti prednostna naloga kmetijskih praks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priporoča okrepitev direktiv o vodah, razen izjem (direktiva o nitratih); |
| --- | --- |

57.

| 58. | priporoča, da se okrepi uporaba krožnega gospodarstva pri predelavi gnoja, tako da se ta izkorišča v kmetijstvu (kompost in organska gnojila); |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva, naj se v skladu z njegovim mnenjem o genskih virih v kmetijstvu v novi evropski zakonodaji o semenih omogočita uporaba in trženje kmečkih semen, zlasti z vključitvijo sprememb v zvezi z registracijo v katalog ekoloških semen, ki so bile predlagane v novi uredbi o ekološkem kmetovanju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva, naj se s predpisi EU izključijo gensko spremenjena semena ali semena, proizvedena z mutagenezo, da bi se tako spodbujala biotska raznovrstnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da bi morala dodana vrednost za družbo in pozitivni zunanji dejavniki, ki jih prispeva agroekologija, ekonomsko koristiti proizvajalcem, da bodo gonilo tega prehoda; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da bi bilo treba vsem prebivalcem omogočiti uživanje agroekološke hrane, in sicer z naslednjimi ukrepi:






  (a) | znižanje DDV za ekološke, lokalne in sezonske proizvode; |
| --- | --- | --- |

62.

(a)

znižanje DDV za ekološke, lokalne in sezonske proizvode;

| (b) | uvedba lokalnih prehranskih bonov za te proizvode; |
| --- | --- |

(b)

uvedba lokalnih prehranskih bonov za te proizvode;

| (c) | velik odstotek ekoloških, lokalnih in sezonskih proizvodov v gostinstvu; |
| --- | --- |

(c)

velik odstotek ekoloških, lokalnih in sezonskih proizvodov v gostinstvu;

| 63. | predlaga, da se v specifikacije za zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo vključijo agroekološke prakse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva EU, naj preneha uvažati kmetijske proizvode, ki niso v skladu z evropskimi socialnimi in okoljskimi proizvodnimi standardi, vključno s tistimi iz strategije „od vil do vilic“, in pomenijo nelojalno konkurenco evropskim proizvodnim sektorjem; poziva jo tudi, naj preneha izvažati evropske presežke po cenah, ki so nižje od evropskih proizvodnih stroškov, saj s tem pogosto škodi proizvajalcem iz tretjih držav. |
| --- | --- |

64.

| 65. | tako kot v svojem mnenju o SKP poziva k oblikovanju novih večstranskih in dvostranskih pravil trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki bodo pravičnejša, bolj vključujoča in utemeljena na agroekološkem pristopu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva k povečanju podpore za neodvisne javne raziskave na področju agroekologije/kmetijsko-gozdarskih sistemov in za skupne raziskave kmetov in raziskovalcev na evropski ravni, tudi na področju družbenih ved, ki preučujejo dinamiko socialno-tehničnega prehoda; pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje in usklajevanje mreže agroekoloških poskusov; |
| --- | --- |

66.

Lokalna in regionalna raven

| 67. | lokalne in regionalne oblasti poziva, naj izvajanje agroekologije podprejo z dejavnimi ukrepi, kot so tehnično usposabljanje novih udeležencev, pomoč pri zagonu dejavnosti mladih kmetov, neodvisno svetovanje kmetom, podpora kratkim dobavnim verigam in obrtni predelavi kmetijskih proizvodov, pravila o kmetijskih zemljiščih in urbanističnem načrtovanju, razvoj zaščitenih kmetijskih površin, ustvarjanje vzorčnih kmetij na področju agroekologije ter orodja za spremljanje agroekološkega prehoda; |
| --- | --- |

67.

| 68. | predlaga „dolgoročne pogodbe o agroekoloških inovacijah“ med skupinami kmetov in lokalnimi ali regionalnimi javnimi oblastmi v okviru orodij evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva EU, naj tako kot v okviru Konvencije županov za podnebje in energijo usklajuje in spodbuja mrežo občin, ki so se zavezale ukrepom v korist odpornim in trajnostnim kmetijskim in živilskim sistemom. |
| --- | --- |

69.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

1

(2)  Evropski parlament (2017), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2017-0197_SL.html

2

(3)  http://www.fao.org/3/a-i2801f.pdf

3

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/25

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov

(2021/C 106/06)

| Glavni poročevalec: | Jácint HORVÁTH (HU/PES), član mestnega sveta, Velika Kaniža |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov
  COM(2020) 620 final
  Predlog priporočila Sveta o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov
  COM(2020) 621 final |

Glavni poročevalec:

Jácint HORVÁTH (HU/PES), član mestnega sveta, Velika Kaniža

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov

COM(2020) 620 final

Predlog priporočila Sveta o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov

COM(2020) 621 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve – Romi kot evropska etnična manjšina

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije, ki še naprej dokazuje zavezanost Komisije in Evropskega sveta vključevanju romskih skupnosti (1) ter njuno prizadevanje za odpravo diskriminacije in izključevanja Romov; pozdravlja tudi zadnje priporočilo Sveta v zvezi s tem in poudarja pomen obveščanja lokalne in regionalne ravni ter določitve konkretnih ciljev; zato poziva Evropsko komisijo in Svet, naj zagotovita ustrezno spremljanje doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so Romi glavna etnična manjšina v Evropi. Številni Romi so še vedno prikrajšani za temeljne pravice, živijo v revščini ter se soočajo s skrajno diskriminacijo in socialno izključenostjo. Ker gre za evropski problem in ker so ti ljudje evropski državljani, je še toliko bolj presenetljivo, da vlade držav članic in EU doslej niso uspele izvajati uspešnih politik integracije in vključevanja, s katerimi bi Rome opolnomočile, da bi uresničevali svoje pravice in odgovornosti, povezane z državljanstvom EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da unije enakosti, ki je eden glavnih ciljev Evropske komisije (2), na celini ni mogoče doseči brez dejavne udeležbe romskih skupnosti, ki po ocenah štejejo med 10 in 12 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potrjuje, da je bil napredek pri vključevanju Romov v zadnjih desetih letih omejen. Pri nekaterih sektorskih prednostnih nalogah, navedenih v sporočilu, je bil dosežen določen napredek, vendar zastavljeni cilji na splošno niso bili doseženi. Zato bo treba v prihodnje pregledati dodeljevanje sredstev, ki so namenjena temu vprašanju, in jih po potrebi povečati, nadalje razvijati celostni pristop in spodbujati uporabo inovativnih rešitev. Zlasti bi bilo treba poudariti potrebo po nadaljnji strokovni in finančni podpori uspešnim programom, da bi dosegli dolgoročne rezultate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja tudi, da je treba na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni obnoviti in okrepiti zaveze za enakost, socialno vključenost in udeležbo Romov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj glede na vztrajno nezadovoljive rezultate pri reševanju težav na področju izobraževanja, trga dela, stanovanj in zdravstva, ki jih povzročajo diskriminacija in socialne razmere, okrepijo svoja prizadevanja, tudi s povečanjem odgovornosti regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zaveda, da so romske skupnosti izredno izpostavljene posledicam pandemije COVID-19. Pandemija ter njeni socialno-ekonomski in zdravstveni učinki še poglabljajo razlike, s katerimi se soočajo, in povečujejo obstoječo vrzel. Poleg tega so posledice pandemije izničile del doslej doseženih rezultatov. Zato bi bilo treba v procesu okrevanja povečati sredstva za Rome; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da spodbujanje enakosti in vključevanja Romov ni bistveno le z vidika temeljnih pravic, ampak tudi z gospodarskega vidika. Uspešno izvajanje strategije bo ključnega pomena tudi za gospodarsko uspešnost držav članic z visokim deležem Romov v prebivalstvu (več kot 1 %); |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zlasti poročilo o izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (3), ki ga je Evropski parlament sprejel leta 2020 in v katerem so navedeni konkretni ukrepi in cilji; priporoča tudi, da se pri pripravi nacionalnih strateških okvirov za Rome upoštevajo v prihodnost usmerjeni sklepi tega poročila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira izjavo županov ter lokalnih in regionalnih izvoljenih predstavnikov držav članic Sveta Evrope proti anticiganizmu (4); poziva institucije EU, naj tesneje sodelujejo s Svetom Evrope za izboljšanje položaja Romov in naj med drugim podprejo Evropsko zvezo mest in regij za vključevanje Romov in Gens du voyage ter zelo uspešno kampanjo ozaveščanja Dosta!; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja in zlasti ceni dejstvo, da so predsedniki vlad držav Zahodnega Balkana z visokim deležem Romov v svojem prebivalstvu julija 2019 sprejeli izjavo o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU (5), v kateri so se zavezali, da bodo pred svojim pristopom konkretno izboljšali njihov položaj; |
| --- | --- |

11.

Nacionalni strateški okviri za Rome in horizontalni cilji

| 12. | pozdravlja, da so v sporočilu upoštevane ugotovitve iz ocene prejšnjega okvira, letnih ocen izvajanja nacionalnih strategij in analize razlogov za omejeno učinkovitost prejšnjih ukrepov ter da je sporočilo pripravljeno na podlagi obsežnih posvetovanj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vendar poudarja, da v sporočilu niso predstavljene pozitivne in negativne izkušnje pri izvajanju prejšnjih nacionalnih strategij za Rome. V njem ni navedenih nobenih ugotovitev, primerov dobre prakse in učinkovitih ukrepov, ki so jih sprejele različne države članice in bi jih bilo mogoče sprejeti in izvajati tudi drugje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bil eden od ključnih elementov za napredek na tem področju zahteva, da države članice vzpostavijo nacionalni strateški okvir za Rome; obžaluje, da ga v prejšnjem ciklu več držav članic ni oblikovalo, ker ni bil obvezen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potrjuje podporo prizadevanjem Evropske komisije, da bi z objavo smernic o strategijah vključevanja pomagala državam članicam EU in državam kandidatkam pri oblikovanju učinkovitih nacionalnih strategij za Rome; vendar ugotavlja, da bi lahko pri oblikovanju sedanje strategije upoštevali številne negativne izkušnje pri izvajanju strategije EU za Rome v prejšnjem ciklu, kar bi omogočilo usklajen ponovni razmislek o pristopu na tem področju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da raziskave, ki jih je izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice, potrjujejo, da je diskriminacija na trgu dela problematična ne le pri iskanju zaposlitve, temveč tudi na delovnem mestu, kjer se je 22 % anketirancev počutilo diskriminiranih zaradi svojega etničnega ali priseljenskega porekla. Kar zadeva dostop do blaga in storitev (javna uprava, javni prevoz, trgovine, restavracije itd.), so se Romi (28 % anketirancev) soočali z najvišjo stopnjo diskriminacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poleg tega ugotavlja, da v sporočilu ni obravnavano morebitno pomanjkanje organizacij civilne družbe in strokovnjakov, kar je velika ovira za napredek v nekaterih državah članicah, predvsem zato, ker ovira delovanje nevladnih organizacij, lahko pa vpliva tudi na možnosti vključevanja Romov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da morajo nacionalni strateški okviri za Rome prispevati k izvajanju akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu in evropskega stebra socialnih pravic ter k uresničevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja. Povezave s temi različnimi dokumenti, prispevek k ciljem in njegov obseg bi morali biti v teh okvirih posebej navedeni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da je Evropska komisija v svojem sporočilu in predlogu priporočila Sveta določila resnično ambiciozne, vendar tudi potrebne, raznolike in uravnotežene cilje na horizontalni in sektorski ravni. Da bi te cilje dejansko dosegli do leta 2030, bi bilo treba v načrtovanje, izvajanje, nadzorovanje in spremljanje nacionalnih strateških okvirov za Rome vključiti čim več lokalnih in nacionalnih romskih organizacij civilne družbe, upoštevati oblikovane predloge in omogočiti redni pregled strategije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da sporočilo ne ponuja rešitev za primere, kadar ukrepi, ki so predvideni v strateških okvirih, nimajo nobenega bistvenega učinka; glede na izkušnje iz prejšnjega cikla izraža globoko zaskrbljenost, da nekatere države članice ne bi izvajale nacionalnih strateških okvirov; zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja napredek na ravni držav članic, izvršuje ustrezno zakonodajo EU in hitro oceni potrebo po nadaljnji zakonodaji, saj bi lahko neobstoj sankcij še dodatno upočasnil integracijo in vključevanje Romov; nadalje jo poziva, naj razmisli o ustanovitvi evropskega svetovalnega odbora, ki bi ga med drugim sestavljali strokovnjaki za romsko politiko, vključeval pa bi tudi predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti z oprijemljivimi izkušnjami v zvezi z romskimi vprašanji na terenu; vztraja tudi, da je treba izboljšati zastopanost Romov pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih strateških okvirov zanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podpira nadaljnje sodelovanje z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice v okviru rednega pregleda nacionalnih strateških okvirov za Rome. Razpoložljivost ustreznih podatkov je bistvenega pomena tako za oceno trenutnega stanja kot za merjenje napredka. Temu vprašanju bi bilo treba nameniti ustrezno pozornost, saj se je v številnih primerih zgodilo, da so bila sredstva za vključevanje Romov porabljena za ciljne skupine, ki niso Romi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi bilo treba pri ciljih in ukrepih iz nacionalnih strateških okvirov za Rome upoštevati teritorialne posebnosti v državah članicah in prikrajšanih mikroregijah, kjer so potrebni posebni ukrepi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | se strinja, da se izzivi, povezani z enakostjo, socialno vključenostjo in udeležbo Romov, zelo razlikujejo glede na velikost romske skupnosti in njen delež v celotnem prebivalstvu, pa tudi glede na splošne gospodarske razmere ter zakoreninjenost izključenosti in diskriminacije. Razlikujejo se tudi glede na to, kje Romi živijo in kakšen je njihov življenjski slog (podeželska, mestna in izolirana območja, mobilnost), ter glede na posebne značilnosti, kot so nadnacionalna mobilnost, migracije ali vprašanja, povezana z listinami o osebnem statusu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba nacionalni strateški okvir oblikovati tako, da bo odražal lokalne in regionalne razlike, da bodo v njem opredeljena območja, ki se soočajo s posebnimi težavami, in da bo prispeval k uporabi prilagojenih rešitev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja, da Komisija poziva države članice, ki imajo veliko romskega prebivalstva, naj v svoj nacionalni strateški okvir za Rome vključijo ambicioznejše zaveze za obravnavanje vprašanja enakosti in vključevanja Romov v politikah na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podpira zahtevo Evropske komisije, naj države članice vsaki dve leti poročajo o izvajanju nacionalnih strateških okvirov za Rome, kar bo dopolnjeno s podatki civilne družbe in Agencije Evropske unije za temeljne pravice; poziva Evropsko komisijo, naj si prizadeva za čim širšo udeležbo organizacij civilne družbe ter lokalnih in regionalnih oblasti, ki se ukvarjajo z romskimi vprašanji; |
| --- | --- |

26.

Pripombe o sektorskih ciljih

| 27. | potrjuje, da imajo štiri ključna tematska področja, ki jih je navedla Evropska komisija pri opredeljevanju svojih ciljnih skupin, in sicer izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja, vodilno vlogo v procesu vključevanja Romov, skupaj s socialnimi storitvami, zlasti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da v skladu z drugo raziskavo EU o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II) (6) romski otroci zaostajajo za drugimi otroki pri vseh izobraževalnih kazalnikih. Le približno polovica (53 %) romskih otrok med četrtim letom starosti in starostjo, pri kateri se začne obvezno šolanje, je vključenih v predšolsko vzgojo. V povprečju se 18 % Romov, starih od 6 do 24 let, izobražuje na stopnji, ki je nižja od tiste, ki ustreza njihovi starosti. Delež mladih Romov, ki zgodaj opustijo šolanje, je nesorazmerno visok v primerjavi s splošnim prebivalstvom. OR obsoja segregacijo v šolah, ki je kljub pravni prepovedi te prakse in nedavni sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice še vedno prisotna v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja priporočilo, ki ga je Svet Evrope sprejel julija 2020 (7), v katerem poziva k vključitvi zgodovine Romov in/ali potujočih skupin v šolske učne načrte in učno gradivo. To je zlasti pomembno za države članice z znatnim romskim prebivalstvom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priporoča, da se v cilje strateškega okvira vključi obravnavanje romske zgodovine in kulture v učbenikih za osnovne in srednje šole in da se zagotovijo kazalniki v zvezi s tem. Namen je zagotoviti, da učenci zlasti v državah z več kot 1 % romskega prebivalstva v vseh letih šolanja pridobivajo pozitivno znanje o romski zgodovini, književnosti in umetnosti. Preprečevanje protiromskega rasizma z izobraževanjem bi moralo biti prednostna naloga v vseh državah članicah ne glede na delež romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da digitalni izobraževalni modeli, uvedeni zaradi pandemije COVID-19, prispevajo k zgodnjemu opuščanju šolanja romskih otrok, ki večinoma nimajo potrebnih računalniških orodij in dostopa do hitrega interneta ali ne morejo samostojno predelovati učne snovi brez ustrezne podpore staršev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bodo po odpravi omejevalnih ukrepov v izobraževanju zaradi pandemije COVID-19, bistvenega pomena izobraževalni programi za nadomestitev zaostanka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da je v skladu z drugo raziskavo Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II) (8) le četrtina Romov, starejših od 16 let, zaposlena ali samozaposlena. Stopnja zaposlenosti romskih žensk je znatno nižja kot pri moških (16 % v primerjavi s 34 %). Na splošno raziskava kaže, da je delež Romov, starih od 20 do 64 let, s plačano zaposlitvijo 43 %, kar je precej pod povprečjem EU (70 % leta 2015); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je bila glede na navedeno raziskavo Agencije Evropske unije za temeljne pravice diskriminacija pri zdravstvenem varstvu med Romi najvišja (8 %), medtem ko je njihova pričakovana življenjska doba nižja od pričakovane življenjske dobe celotnega prebivalstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podpira Evropski parlament, ki poziva države članice, naj zagotovijo učinkovite in pravočasne pravne instrumente za vse, ki so jih prisilno sterilizirali, vključno z ustanovitvijo učinkovitih odškodninskih shem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja na dejstvo, da velik delež Romov živi v gospodinjstvih brez dostopa do potrebnih javnih storitev in osnovne opreme ter so zato izpostavljeni hudi stanovanjski prikrajšanosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se strinja s pozivom državam članicam, naj Romom zagotovijo dostop do ustreznih desegregiranih stanovanj in v vsak nacionalni strateški okvir za Rome vključijo cilj preprečevanja prisilnih izselitev brez nadomestnih stanovanj, kot je določeno v priporočilu Sveta in Prilogi 1 k sporočilu; poziva, naj se ta cilj doseže če je le mogoče do sredine obdobja, ki ga zajema izvajanje okvira, saj je veliko Romov v Evropski uniji zaradi izgona izgubilo svoje domove in živijo v nesprejemljivih razmerah; |
| --- | --- |

37.

Pripombe o institucionalnem okviru

| 38. | poudarja, da brez celovite reforme metode dodeljevanja sredstev ter razvoja institucionalnih in absorpcijskih zmogljivosti ni mogoče predvideti bistvenih sprememb pri uporabi sredstev. Da bi bili programi za nadomestitev zaostanka uspešni, je treba racionalizirati in poenostaviti postopke ter spremeniti pristop posredniških organov. Politiko za nadomestitev zaostanka je treba poenostaviti, jo narediti jasnejšo in preglednejšo ter jo približati državljanom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da se Romi, ki so še posebej marginalizirani in uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, tako da se naselijo in/ali delajo v drugi državi članici, tam pogosto soočajo z diskriminacijo in izkoriščanjem; poudarja pomen nadnacionalnega sodelovanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi preprečili izkoriščanje, organizirano prek meja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k razmisleku o prednostni uporabi drugih podpornih tehnik (prednostni projekti, postopki s pogajanji, globalna nepovratna sredstva, regulativna podpora) namesto programov javnega naročanja, ki ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje pri podpiranju programov vključevanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | predlaga, naj se preneha uporabljati skupno poimenovanje „Romi“, saj ne odraža raznolikosti prebivalstva romskega porekla. Namesto tega predlaga uporabo izraza „ljudje romske identitete“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | priporoča, da države članice poleg ustreznih strokovnih jamstev zagotovijo stalno in neovirano financiranje uspešnih pobud za nadomestitev socialnega zaostanka in s tem povezanih projektov. Pokazalo se je namreč, da je bilo za več projektov, ki so se izkazali za uspešne, mogoče pridobiti nova finančna sredstva šele potem, ko so bili predstavljeni kot inovacije in povsem nov razvoj. Bistveno je tudi, da se zagotovi stalno financiranje učinkovitih projektov, ki jih izvajajo organizacije civilne družbe brez lastnih sredstev ali finančnih rezerv; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je zlasti pomembno, da imajo romske organizacije, ki se zavzemajo za vključevanje, možnost, da v skladu z načelom postopnega razvoja in rasti postopoma povečajo svoje zmogljivosti. Omogočiti bi bilo treba tudi izvajanje začetnih projektov, za katere so potrebni zelo majhni zneski, da bi se tudi v najbolj prikrajšanih krajih lahko posvetili zavestnemu razvoju vključevanja Romov. Ta proces je treba spodbuditi in podpreti s programom za pripravo projektov, pri njegovem izvajanju pa morajo pomagati mentorji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je za financiranje nacionalnih strateških okvirov potreben tudi celosten pristop k različnim razvojnim skladom. Poudariti je treba potrebo po učinkovitejšem usklajevanju projektov za razvoj infrastrukture in človeških zmogljivosti, da bodo za kompleksne projekte, namenjene krepitvi socialne kohezije, v okviru celostnih razvojnih programov skupaj dostopna sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS). Za usklajevanje teh sredstev je treba oblikovati ustrezne izvedbene instrumente, ki podpirajo strateški pristop; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zlasti pozdravlja dejstvo, da se je Evropska komisija v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 zavezala, da bo kot institucija dajala zgled in sprejela ukrepe za znatno izboljšanje reprezentativnosti svojih uslužbencev s ciljno usmerjenimi ukrepi zaposlovanja in izbora. Evropska komisija bo pri izvajanju teh ukrepov poskrbela, da se bodo uporabljali tudi za Rome. Pozvala je druge institucije EU, naj sprejmejo pobude za spodbujanje raznolikosti in vključevanja na delovnem mestu. OR podpira ta pristop in meni, da velja tudi zanj; |
| --- | --- |

45.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 46. | opozarja vlade držav članic na dejstvo, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti vključene v pripravo nacionalnih strateških okvirov za Rome, saj so te organizacije najbliže Romom, imajo vodilno vlogo pri reševanju težav ter razpolagajo s konkretnimi sredstvi za ukrepanje in izboljšanje razmer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | znova poudarja, da lokalne in regionalne oblasti predstavljajo raven uprave, ki ima največ pristojnosti pri vključevanju romskega prebivalstva, ter bi morale njegovo vključevanje podpirati po nepokroviteljskem pristopu od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | se zavzema, da bi v vseh državah članicah vzpostavili lokalne in/ali regionalne forume za izmenjavo, ki bi spremljali izvajanje nacionalnih strateških okvirov, s čimer bi okrepili dialog in zagotovili določeno raven sodelovanja. Samo resnični delovni odnosi med vsemi deležniki lahko vodijo k učinkovitemu vključevanju, s krepitvijo decentraliziranega pristopa pa je izvajanje programov učinkovitejše; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priporoča, da lokalne oblasti v krajih, kjer živijo romske skupnosti, podpirajo razvojne programe lokalnih skupnosti, ki romskim skupinam in majhnim skupnostim zagotavljajo pridobivanje osnovnega praktičnega znanja, ki je potrebno v vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj v medijih, ki jih upravljajo, poskrbijo za objavljanje vsebin, ki odpravljajo predsodke do Romov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja lokalne in regionalne oblasti na dejstvo, da lahko širjenje znanja o romski zgodovini in kulturi ter spodbujanje medkulturnega učenja učinkovito zmanjšata rasizem. |
| --- | --- |

51.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Tako kot v sporočilu Komisije v tem mnenju splošni izraz „Romi“ zajema širok spekter različnih ljudi romskega porekla, kot so Romi, Sinti, Kaléji, Romaničali in Bojaši/Rudari. Zajema tudi skupine, kot so Aškali, Egipčani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi in Abdali, pa tudi potujoče populacije, vključno z etničnimi Travellers ali osebami, imenovanimi z upravnim izrazom Gens du voyage, ter osebe, ki se identificirajo kot Cigani, ne da bi se zanikale njihove posebne značilnosti.

1

(2)  Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, COM(2020) 565 final.

2

(3)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2020-0147_SL.html

3

(4)  http://a.cs.coe.int/team81/congress_form/Inscriptions/Declaration_Against_anti_gypsyism.aspx

4

(5)  https://www.romaeducationfund.org/wp-content/uploads/2019/07/Western-Balkans-Declaration-on-Roma-Integration-and-EU-enlargement.pdf

5

(6)  https://fra.europa.eu/en/project/2015/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey

6

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809ee52f

7

(8)  https://fra.europa.eu/en/project/2015/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey

8

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/31

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski raziskovalni prostor za raziskave in inovacije

(2021/C 106/07)

| Poročevalec: | Christophe CLERGEAU (FR/PES), član regionalnega sveta, Dežela Loare |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi ERP za raziskave in inovacije
  COM(2020) 628 final |

Poročevalec:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), član regionalnega sveta, Dežela Loare

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi ERP za raziskave in inovacije

COM(2020) 628 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | želi spomniti na sklepe iz svojega mnenja Obzorje Evropa: deveti okvirni program za raziskave in inovacije, v katerem:






  — | „poziva, naj se zares upošteva odličnost po vseh državah članicah in regijah EU, da bi izboljšali raven znanstvene odličnosti celotne Evrope in ne le nekaj večjih regij in mest“, |
| --- | --- | --- |

1.

—

„poziva, naj se zares upošteva odličnost po vseh državah članicah in regijah EU, da bi izboljšali raven znanstvene odličnosti celotne Evrope in ne le nekaj večjih regij in mest“,

| — | „močno obžaluje, da se še vedno ne priznava lokalnega in regionalnega pečata znanstvene odličnosti, prispevka regionalnih inovacijskih ekosistemov in inovacijskih središč k dinamiki EU“, |
| --- | --- |

—

„močno obžaluje, da se še vedno ne priznava lokalnega in regionalnega pečata znanstvene odličnosti, prispevka regionalnih inovacijskih ekosistemov in inovacijskih središč k dinamiki EU“,

| — | „odločno poziva k polni vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v strateško načrtovanje [...] in k upoštevanju strategij pametne specializacije v tem okviru“, |
| --- | --- |

—

„odločno poziva k polni vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v strateško načrtovanje [...] in k upoštevanju strategij pametne specializacije v tem okviru“,

| — | „meni, da je treba pri ocenjevanju učinkov programov in projektov teritorialne učinke upoštevati kot osrednji element“; |
| --- | --- |

—

„meni, da je treba pri ocenjevanju učinkov programov in projektov teritorialne učinke upoštevati kot osrednji element“;

| 2. | pozdravlja priložnost, ki jo prinaša to sporočilo, da se predlaga usklajena strategija za mobilizacijo vseh deležnikov, da bi okrepili prizadevanja Evrope na področju raziskav in inovacij; vseeno opaža neuravnoteženost v sporočilu, ki evropski raziskovalni prostor (ERP) preveč povezuje z nadaljevanjem programa Obzorje Evropa v škodo drugih elementov, ki jih je treba upoštevati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podpira ambiciozne pobude, predvidene v sporočilu, zaradi katerih bo Evropa bolje pripravljena na spoprijemanje s svetovnimi izzivi, ter ki bodo spremenile področje raziskav in omogočile krepitev Evrope z razvojem znanj. Raziskave in inovacije bi morale imeti ključno vlogo pri omogočanju podpore za ekološke, digitalne, socialne in gospodarske prehode, s katerimi se mora spoprijeti Evropa. Te politike bi morale hkrati pomagati Evropi pri premagovanju izzivov, ki jih prinaša COVID-19, kot ponazarja akcijski načrt ERAvsCorona, ki se trenutno izvaja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja nov poudarek Komisije na vključevanju državljanov v vprašanja raziskav in inovacij ter poziva, naj to ob spoštovanju svobode znanosti poteka v vseh fazah oblikovanja, izvajanja in spremljanja teh politik ter se ne omejuje zgolj na „pojasnjevanje“ ali „obveščanje“ državljanov, saj ti, nasprotno, želijo dejavno sodelovati v njih; meni, da je treba to vključevanje najprej organizirati lokalno in da so mesta in regije ključni akterji pri njegovem spodbujanju in razvoju ter imajo pomembno vlogo pri prilagajanju raziskav in inovacij vrednotam, potrebam in pričakovanjem družbe. Sooblikovanje in soodgovornost regionalnih in lokalnih akterjev za postopke in rezultate raziskav in inovacij povečujeta družbeno sprejemanje in sprejemljivost raziskav in inovacij. Mesta in regije zagotavljajo tudi pomembne vire za izvajanje agende za odprto znanost v širšem smislu, saj je ta bistvena za razvoj uspešnega evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja pripravljenost Komisije, da se za odhodke za razvoj in raziskave namenijo 3 % BDP in da se za javna prizadevanja v letu 2030 določi cilj 1,25 % BDP (v primerjavi s sedanjim 0,81-odstotnim deležem); kljub temu se sprašuje, kako bi te cilje lahko dosegli, saj načrt za okrevanje ne predvideva obsežnih prizadevanj za raziskave in inovacije ter opušča na primer program EU za zdravje, ki ga predlaga Komisija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da kljub skupnemu portfelju komisarja za politike na področju raziskav, inovacij, usposabljanja in mladih ni bilo mogoče predlagati novega pristopa za evropski izobraževalni in raziskovalni prostor; opozarja na potrebo po medsektorskem pristopu k tem vprašanjem, zlasti v povezavi z regionalnimi politikami; upa, da bo sporočilo o globalnem pristopu za raziskave, inovacije, izobraževanje in mlade, ki ga je napovedala Komisija v svojem delovnem programu za leto 2021, korak v to smer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je to sporočilo le izhodišče, ki mora voditi k novim konkretnim ukrepom in sprejetju Pakta za raziskave in inovacije, ter želi, da bi bil vključen v pripravo teh nadaljnjih korakov; poziva, naj bo pakt priložnost za zaščito akademske in univerzitetne svobode, svobode izražanja visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, študentov, intelektualcev in njihovega prostega gibanja v Uniji ter med Unijo in vsemi partnerskimi državami; v zvezi s tem meni, da mora biti politika mednarodnega sodelovanja v okviru ERP skladna s temi načeli, in ga skrbi hitro slabšanje stanja na področju akademskih svoboščin v številnih državah po svetu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da sta ustrezen nadzor in spremljanje inovacij in raziskav bistvena za učinkovito izvajanje politik; v zvezi s tem opozarja na mnenje Regionalni sistem inovacijskih kazalnikov in njegov vpliv na lokalizirane regionalne politike, v katerem je navedel, da je RIS bistveno orodje za primerjavo razvoja rezultatov uspešnosti regionalnih inovacijskih politik in da bi bilo treba povečati njegov vpliv na odločanje na regionalni ravni, s čimer bi izboljšali regionalne inovacijske ekosisteme in pametno specializacijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja novosti v tem sporočilu, ki predlaga bolj strateško vizijo partnerstva med Komisijo in državami članicami z vključevanjem regionalnih vlad, ki so pogosto pristojne za spodbujanje teh politik, bolj celosten pristop k vprašanjem s področja raziskav in inovacij ter večje upoštevanje ciljev, na katere se morajo odzvati te politike, in njihovih učinkov na naše družbe; pozdravlja tudi dejstvo, da sporočilo preučuje možnost bolj vključujočega upravljanja na več ravneh, predlaga pojem vozlišč ERP, ki omogoča boljše priznavanje vloge regionalnih ekosistemov in inovacijskih središč, poudarja elemente usklajevanja z vidiki, povezanimi z visokošolskim izobraževanjem ter digitalnim izobraževanjem, znanji in spretnostmi, in se osredotoča na bolj vključujoč evropski raziskovalni prostor, kar bo pripomoglo k lažjemu dostopu do znanstvene odličnosti in razširjanju rezultatov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen razvoja gospodarstva za delitev in pretok znanja. Koncepte in prakse razširjanja rezultatov programov in projektov na področju raziskav in inovacij (zamisli, spoznanja, metodologije, prototipi, izumi in drugo podobno pridobljeno znanje) bi bilo treba financirati, da bi se ponovno spomnili nanje, dostopali do njih in jih aktivno uporabljali po vsej Evropi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira predlog za razvoj vključujočih načrtov za enakost spolov, da bi na področju raziskav in inovacij spodbujali enakost spolov, za katero se zavzema EU, ter poziva, naj se v to vključijo tudi mesta in regije; v zvezi s tem opozarja, da je med ukrepi novega ERP ukrep št. 12 v zvezi z enakostjo spolov namenjen krepitvi evropskega potenciala na področju raziskav in inovacij, in poudarja, da je treba odpraviti razlike med spoloma na področju digitalnega prehoda in inovacij ter spodbujati večjo udeležbo žensk v študijskih programih in na delovnih mestih s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zlasti pozdravlja, da je Evropski odbor regij izrecno omenjen kot pomemben akter v ERP, predvsem pri platformi za izmenjavo znanja in pobudi Srečanje med znanostjo in regijami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kljub temu nasprotuje pristopu upravljanja, ki je še vedno osredotočen na odnos med Komisijo in državami članicami ter pri katerem so mesta in regije najpogosteje naslovniki in ne akterji javnega delovanja, upoštevanje lokalnih in regionalnih vprašanj pa je prepuščeno državam članicam; zato ponovno poziva k polnemu priznanju mest in regij kot deležnikov, ki jih je treba po načelu aktivne subsidiarnosti (1) vključiti v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje evropskih politik na področju raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

13.

Nov pristop k evropskemu raziskovalnemu prostoru

| 14. | poudarja pomen stališč Odbora za evropski raziskovalni prostor in inovacije (ERAC) (2) (17. 12. 2019) in Mreže evropskih regij za raziskave in inovacije (ERRIN) (3) ter zagovarja nov pristop k ERP, ki se:






  — | z opiranjem na pristop programa Obzorje Evropa, ki temelji na znanstveni odličnosti, razvija v smer, ki združuje odličnost na področju raziskav in znanje, zlasti zato, da bi Evropa prevzela vodilno vlogo v trajnostni rasti in postopkih prehoda na nove modele, |
| --- | --- | --- |

14.

—

z opiranjem na pristop programa Obzorje Evropa, ki temelji na znanstveni odličnosti, razvija v smer, ki združuje odličnost na področju raziskav in znanje, zlasti zato, da bi Evropa prevzela vodilno vlogo v trajnostni rasti in postopkih prehoda na nove modele,

| — | od raziskovalnih strategij razvija v smeri strategij znanja s celostnim pristopom k raziskavam, inovacijam, izobraževanju in kompetencam, ki vključuje številne deležnike, in sicer univerze, podjetja, različne ravni javnega sektorja, državljane in civilno družbo, |
| --- | --- |

—

od raziskovalnih strategij razvija v smeri strategij znanja s celostnim pristopom k raziskavam, inovacijam, izobraževanju in kompetencam, ki vključuje številne deležnike, in sicer univerze, podjetja, različne ravni javnega sektorja, državljane in civilno družbo,

| — | od evropskega okvirnega programa in neodvisnih nacionalnih politik za raziskave razvija v smeri dejansko večravenskega usmerjevalnega okvira in polnega priznavanja lokalnega in regionalnega pečata raziskav in inovacij v mestih in regijah; |
| --- | --- |

—

od evropskega okvirnega programa in neodvisnih nacionalnih politik za raziskave razvija v smeri dejansko večravenskega usmerjevalnega okvira in polnega priznavanja lokalnega in regionalnega pečata raziskav in inovacij v mestih in regijah;

| 15. | priporoča, da se odnosom med raziskavami in podjetji da močnejši in bolj ciljno usmerjen poudarek, hkrati pa prizna ključna vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri razvoju podjetniškega okolja in spodbujanju povezav za prenos znanja: sponzorstvo podjetij pri temeljnih raziskavah, spodbujanje znanstvenega podjetništva ob upoštevanju zahtev glede preglednosti, zasebna vlaganja, podpora podjetjem pri razvoju inovacij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se pri oblikovanju platforme ERP za talente bolje pojasni, kako namerava Komisija: (a) zagotoviti kontinuiteto s pobudo EURAXESS in strategijo človeških virov za raziskovalce (HSR4R), ki sta bili razviti doslej, da bi olajšali mobilnost raziskovalcev in njihovo poklicno pot ter tako prispevali k vzpostavitvi enotnega trga znanja, raziskav in inovacij, ter (b) spodbujati priznavanje raziskovalcev pri teh pobudah in podpirati mehanizme za podporo regijam, ki si prizadevajo privabljati in zadrževati talente, strategiji HRS4R ter potrebam institucij in raziskovalcev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba delovati v tesni povezavi z lokalno/regionalno ravnjo in oblikovati instrumente, v katerih bodo imele lokalne ali regionalne oblasti vodilno vlogo, kot so instrument za podporo politikam, sinergije med regionalno politiko in programom Obzorje Evropa ter pečat odličnosti. Bistveno je olajšati dostop do informacij in podatkov ter s tem okrepiti sinergije in dopolnjevanje med evropskimi skladi in različnim organom omogočiti bolj usklajeno delovanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj se razjasni pojem odličnosti z jasnim razlikovanjem med odličnostjo v znanosti, odličnostjo učinkov, ki je tesno povezana s povezovanjem med znanostjo in inovacijskimi ekosistemi, zlasti lokalnimi in regionalnimi, in odličnostjo samih ekosistemov prek njihovih konkretnih področij znanstvene odličnosti ter strateške zmogljivosti in sposobnosti usklajevanja (4); |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno odločno potrjuje pomen ukrepov za podporo znanstveni odličnosti, zlasti v okviru programa Obzorje Evropa, in predlaga, naj bo dopolnjujoči cilj ERP tudi, da je v vseh mestih in regijah Unije visokokakovostna znanost, ki jo je mogoče uporabiti za spodbujanje inovacij ter pomoč družbi in podjetjem pri soočanju z izzivi, ki jih prinašajo cilji trajnostnega razvoja, in odzivanju na sedanje krize, v vseh mestih in regijah Unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja predlog Evropske komisije za lajšanje naložb in reform, usmerjenih v uresničevanje prednostnih nalog EU, še posebej zelene in digitalne preobrazbe, ki je postala po krizi zaradi COVID-19 bistvena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj ERP izpostavlja povezovanje med strategijami za pametno specializacijo, prednostnimi nalogami ERP in njihovim splošnim izvajanjem; poziva tudi, naj ERP prispeva k večji uravnoteženosti med potrebno znanstveno odličnostjo in potrebo po premostitvi vrzeli v zvezi z uspešnostjo na področju raziskav in inovacij med državami, regijami in mesti v EU; |
| --- | --- |

21.

ERP, pametne specializacije in regionalna politika

| 22. | meni, da bi moral biti novi ERP priložnost, da se v celoti prizna, da so pametne specializacije ter njihov skupni in podjetniški proces eden od temeljev sedanje in prihodnje evropske uspešnosti na področju raziskav in inovacij; poudarja, da pametne specializacije povezujejo lokalne in regionalne oblasti, raziskovalne institucije, zasebni sektor in civilno družbo, regijam pomagajo pridobiti konkurenčno prednost, spodbujajo zasebne naložbe in ustvarjajo delovna mesta; poleg tega poudarja ključno vlogo regij v evropski strategiji pametne specializacije in potrebo po ohranitvi posebnega pristopa regionalnih strategij pametne specializacije, tudi tam, kjer obstajajo nacionalne strategije pametne specializacije; v tem okviru predlaga navzkrižno in dinamično kartiranje porazdeljene znanstvene odličnosti in pametnih specializacij, in sicer v sodelovanju med regijami, državami članicami in Evropsko unijo; predlaga, naj se upošteva tudi potreben prehod s strategij pametne specializacije (S3) na trajnostne strategije pametne specializacije (S4) in boljšo prakso četverne vijačnice, ki omogoča, da se v strategijo kot akter vključi družba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba na podlagi tega kartiranja prispevati k mreženju regionalnih pametnih specializacij, povezanih z znanstveno odličnostjo, in poenostaviti nadregijsko sodelovanje, tako s programom Interreg in zlasti njegovim sklopom medregionalne naložbe v inovacije, kot s programom Obzorje Evropa s konkretnimi skupnimi projekti v okviru celotnega programa in še posebej njegovega drugega stebra, zlasti v okviru nalog in evropskih partnerstev za inovacije ter v horizontalnem delu programa o širitvi in krepitvi ERP; poudarja pomen vključevanja mest in regij v upravljanje „misij“ in „partnerstev“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira namero Komisije, da bo z industrijo usmerjala razvoj skupnih tehnoloških načrtov, ki bodo vključevali naložbene programe za raziskave in inovacije, vendar je presenečen, da se v okviru evropskih partnerstev, načrtovanih v programu Obzorje 2020, ti nanašajo le na države članice in industrijo; opozarja, da je treba pri tem upoštevati pametno specializacijo regij ter vlogo regionalnih ekosistemov in inovacijskih središč, ki so prav tako del industrijskih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poudarja, da je naloga mest in regij, da kot partnerji sodelujejo pri razvoju in mreženju raziskovalnih in tehnoloških infrastruktur ter programu ESFRI; opozarja, da imajo pomembno vlogo pri nastanku, spodbujanju in ustvarjanju vrednosti teh infrastruktur (5); ponavlja, da so lokalne in regionalne oblasti ključni akterji pri ustvarjanju učinkovitih regionalnih ekosistemov in inovacijskih središč (6); |
| --- | --- |

25.

| 26. | predlaga prehod na pogodbe o partnerstvu med regijami, državami članicami in EU, da bi vse deležnike pritegnili k uresničevanju skupnih ciljev na področju raziskav in inovacij, visokega šolstva ter digitalnega izobraževanja, znanj in spretnosti in k izvajanju načrtov za spremljanje področij pametne specializacije, ki vključujejo vse politike EU in niso omejeni na pravila za uporabo ESRR. To bi lahko izvedli v obliki pilotnega ukrepa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da se je uporaba sredstev ESRR za raziskave in inovacije v programskih obdobjih znatno povečala, saj v obdobju 2014–2020 znaša več kot 100 milijard EUR, in da je v istem obdobju financiranje iz proračunov mest in regij doseglo raven, ki skupaj predstavlja skoraj dvakratnik obsega evropskega okvirnega programa za raziskave. Ti podatki kažejo na pomen usklajevanja med evropskimi, nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi politikami, kakor tudi na pomen sinergij med orodji za ukrepanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izraža zaskrbljenost zaradi omejenega napredka na področju sinergij, zlasti zaradi zamud, ki vplivajo na razvoj shem okvira državne pomoči, ponovno izraža upanje, „da se bodo vsa sredstva za sofinanciranje ukrepov in akcijskih programov v okviru programa Obzorje Evropa dodeljevala v skladu s pravnimi določbami, ki veljajo za ta program, zlasti v zvezi z državno pomočjo“ (7), ter ponovno potrjuje svoje stališče glede sinergij kot prostovoljno dogovorjenega sodelovanja na podlagi načel usklajenosti, komplementarnosti, združljivosti, skupne priprave in priznavanja skupin lokalnih akterjev (8); ponovno poudarja, da je potreben pristop učinkovite skupne priprave in da mora morebitne prenose finančnih sredstev nadzorovati organ upravljanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je ob upoštevanju teh dejavnikov bistveno, da mesta in regije polno sodelujejo pri forumu ERP za prehod, tako zaradi izzivov v zvezi s sodelovanjem in usklajevanjem, ki jih je treba obravnavati, kot zaradi vloge lokalnih akterjev pri izvajanju načrta preobrazbe v zvezi s krizami in prehodi; |
| --- | --- |

29.

Prispevek regionalnih ekosistemov in inovacijskih središč k dinamiki evropskega raziskovalnega prostora

| 30. | priporoča, da se pri pripravi meril za izpolnjevanje omogočitvenega pogoja v zvezi s strategijami pametne specializacije, ki so opredeljene v uredbi o skupnih določbah o strukturnih skladih, spremljajo in razvijajo dobre lokalne ali regionalne prakse. Opozoriti je treba, da je pri pripravi regionalnih programov ESRR potrebno dobro upravljanje nacionalne, regionalne ali lokalne strategije pametne specializacije, pri čemer mora vsak regionalni ali lokalni organ dokazati napredek pri izvajanju strategij pametne specializacije (S3), vključno z ukrepi za mednarodno sodelovanje. To je odlična priložnost za razvoj in razširjanje dobrih praks, na primer prek platforme Srečanje med znanostjo in regijami ali platforme za izmenjavo znanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | močno podpira koncept vozlišča ERP, s katerim bi lahko pojem regionalnega ekosistema in inovacijskega središča, za katerega se zavzema že vrsto let, dobil institucionalno priznanje in konkretno obliko, obenem pa bi se v celoti priznal lokalni pristop k znanosti in inovacijam; poziva k hitremu izvajanju tega predloga in predlaga uporabo platforme za izmenjavo znanja, da se natančneje določijo pogoji in olajša nastanek pilotnih projektov; pozdravlja tudi namero Komisije, da to pobudo v sodelovanju z Odborom regij prenese na strateško raven s spodbujanjem sinergije med instrumenti za raziskave in inovacije ter izobraževanjem, izpopolnjevanjem, preusposabljanjem in usposabljanjem ter z uporabo sredstev iz kohezijskih skladov; poziva, naj se ta pobuda ne omejuje zgolj na cilj lajšanja dostopa do odličnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na več težav, ki se jim je treba izogniti: upoštevati je treba izkušnje z digitalnimi vozlišči oziroma izkušnje EIT, vendar se vozlišča ERP ne smejo omejevati samo na to ali na organizacijo prostora medsebojno povezanega znanja, osredotočenega na izmenjavo primerov dobre prakse in pretok znanja – Evropa namreč ne potrebuje vozlišča vozlišč; vozlišča ERP ne smejo biti zgolj orodje za zmanjšanje inovacijske vrzeli, prav tako ne smejo biti ponovno namenjena izpostavljanju samo tistih mednarodno uglednih univerzitetnih središč, ki jih države članice in okvirni program že močno podpirajo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | namesto tega predlaga, naj se v okviru vozlišč ERP priznajo skupine akterjev, regionalni (ali medregionalni) ekosistemi in inovacijska središča, za katera naj bi veljala naslednja kumulativna merila:






  — | strategija znanj s predlaganim celostnim pristopom k visokošolskemu izobraževanju, digitalnemu izobraževanju, vseživljenjskemu učenju, vključno z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, raziskavam in inovacijam, |
| --- | --- | --- |

33.

—

strategija znanj s predlaganim celostnim pristopom k visokošolskemu izobraževanju, digitalnemu izobraževanju, vseživljenjskemu učenju, vključno z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, raziskavam in inovacijam,

| — | povezovanje vseh deležnikov v skladu z modelom četverne vijačnice, ki poudarja udeležbo državljanov in lokalnih javnih akterjev, ki izhajajo iz demokratičnega sistema, |
| --- | --- |

—

povezovanje vseh deležnikov v skladu z modelom četverne vijačnice, ki poudarja udeležbo državljanov in lokalnih javnih akterjev, ki izhajajo iz demokratičnega sistema,

| — | zmožnost kolektivnega usklajevanja, opredelitve strategije in skupnega odločanja glede določitve prednostnih nalog in dodeljevanja sredstev, |
| --- | --- |

—

zmožnost kolektivnega usklajevanja, opredelitve strategije in skupnega odločanja glede določitve prednostnih nalog in dodeljevanja sredstev,

| — | gospodarska in družbena učinkovitost pri teritorialnih učinkih na vseh področjih: izobraževanje, inovacije, ustvarjanje delovnih mest in podjetij, storitve za podjetja, javne službe in tretji sektor, prispevanje k prehodom ter družbenim in kulturnim inovacijam, socialna kohezija, aktivno državljanstvo in kulturna ustvarjalnost (zlasti z uporabo sistema inovacijskih kazalnikov (9)), |
| --- | --- |

—

gospodarska in družbena učinkovitost pri teritorialnih učinkih na vseh področjih: izobraževanje, inovacije, ustvarjanje delovnih mest in podjetij, storitve za podjetja, javne službe in tretji sektor, prispevanje k prehodom ter družbenim in kulturnim inovacijam, socialna kohezija, aktivno državljanstvo in kulturna ustvarjalnost (zlasti z uporabo sistema inovacijskih kazalnikov (9)),

| — | prisotnost v pametnih specializacijah, s katerimi so povezana vozlišča ERP s področij znanstvene odličnosti na evropski in mednarodni ravni, ali ki so na poti k hitremu in verodostojnemu doseganju te ravni, |
| --- | --- |

—

prisotnost v pametnih specializacijah, s katerimi so povezana vozlišča ERP s področij znanstvene odličnosti na evropski in mednarodni ravni, ali ki so na poti k hitremu in verodostojnemu doseganju te ravni,

| — | sodelovanje v medregionalnih ali evropskih tematskih mrežah in partnerstvih za pametno specializacijo, |
| --- | --- |

—

sodelovanje v medregionalnih ali evropskih tematskih mrežah in partnerstvih za pametno specializacijo,

| — | predhodna vključenost v evropske programe s področja raziskav, usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev in študentov znotraj Evrope; |
| --- | --- |

—

predhodna vključenost v evropske programe s področja raziskav, usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev in študentov znotraj Evrope;

| 34. | meni, da bi morala EU neposredno podpirati vozlišča ERP, tudi finančno, v okviru partnerstva, ki temelji na treh stebrih:






  — | priznavanje vozlišč ERP kot pomembnih podpornih točk za doseganje ciljev Evropske unije in izvajanje povezanih politik; to pomeni, da bi bilo treba vozlišča ERP upoštevati tako pri dejavnostih Foruma ERP za prehod kot pri strateškem načrtovanju programa Obzorje Evropa, |
| --- | --- | --- |

34.

—

priznavanje vozlišč ERP kot pomembnih podpornih točk za doseganje ciljev Evropske unije in izvajanje povezanih politik; to pomeni, da bi bilo treba vozlišča ERP upoštevati tako pri dejavnostih Foruma ERP za prehod kot pri strateškem načrtovanju programa Obzorje Evropa,

| — | evropska podpora krepitvi ključnih podpornih funkcij (strategija, usklajevanje, evropeizacija, internacionalizacija, usposabljanje, privabljanje talentov, inovacije in prenosi) ter zagotavljanje lažjega dostopa do različnih evropskih programov, kot je Obzorje Evropa, |
| --- | --- |

—

evropska podpora krepitvi ključnih podpornih funkcij (strategija, usklajevanje, evropeizacija, internacionalizacija, usposabljanje, privabljanje talentov, inovacije in prenosi) ter zagotavljanje lažjega dostopa do različnih evropskih programov, kot je Obzorje Evropa,

| — | zavzemanje deležnikov vozlišč ERP za njihovo večjo strateško zmogljivost in večjo kakovost pametnih specializacij, za obsežnejšo vključenost v mreže in programe Skupnosti in za razvijanje sodelovanja v okviru evropske mreže vozlišč ERP; |
| --- | --- |

—

zavzemanje deležnikov vozlišč ERP za njihovo večjo strateško zmogljivost in večjo kakovost pametnih specializacij, za obsežnejšo vključenost v mreže in programe Skupnosti in za razvijanje sodelovanja v okviru evropske mreže vozlišč ERP;

| 35. | želi, da bi se kot vozlišča ERP lahko priznalo vsaj med 50 in 100 središč v Evropi, da bi bila ta mreža zelo odprta, zlasti za nastajajoče ekosisteme iz držav članic EU-13 in najbolj prikrajšanih regij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo mesta in regije pri reševanju družbenih izzivov kot pobudniki in oblikovalci obsežnih projektov sodelovanja na področju družbenih inovacij. Vozlišča ERP bi morala delovati kot instrument za razvoj potrebnih kompetenc in praks za pospeševanje tega napredka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bi mreža vozlišč ERP lahko postala odličen okvir za spodbujanje nastanka skupnih projektov s področja raziskav in inovacij z združevanjem več regionalnih ekosistemov in inovacijskih središč s pristopom od spodaj navzgor. Ti konzorciji bi lahko koristno uporabili pravno orodje za sofinanciranje ukrepov Cofund pod okriljem programa Obzorje Evropa, ki se lahko uporabi tudi v okviru drugega stebra in je zelo primerno za razvoj sinergij med okvirnim programom, regionalno politiko in proračuni mest in regij; |
| --- | --- |

37.

Kriza zaradi COVID-19, inovacijski razkorak, razširjanje odličnosti: kohezija v središču ERP

| 38. | opozarja na posledice sedanjih kriz na najranljivejših in najbolj prizadetih območjih ter opozarja, da je gospodarska in finančna kriza leta 2008 v nekaterih regijah, zlasti v državah južne Evrope, povzročila upad naložb v raziskave in inovacije; zato vztraja, naj načrt za okrevanje Next Generation EU in naslednji večletni finančni okvir močneje podpreta visokošolsko izobraževanje, digitalno izobraževanje, vseživljenjsko učenje, vključno z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, raziskave in inovacije za uresničevanje ciljev ERP ter naj se v tem okviru uporabita tudi program React EU in Sklad za pravični prehod v skladu z operativnimi programi, ki so jih sprejele regije, in njihovimi strategijami za pametno specializacijo. To je bistveno, saj regije potrebujejo večjo podporo za okrevanje, preden lahko postanejo odporne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj pojasni, kako bi lahko države članice, katerih raven naložb v raziskave in inovacije je pod evropskim povprečjem, v sedanjih razmerah in brez večje podpore dosegle cilj 50-odstotnega povečanja teh naložb v naslednjih petih letih, kar podpira tudi Odbor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da je ERP razdrobljen: sredstva EU ne zadostujejo za financiranje sodelovanja med regionalnimi inovacijskimi ekosistemi, rezultati raziskav pa se redko delijo z javnostjo in drugimi regijami, celo znotraj iste države članice; hkrati obžaluje, da nadnacionalni programi za raziskave in inovacije tradicionalno koristijo redkim in razmeroma zaprtim mrežam prestižnih univerz, raziskovalnih centrov, velikih industrijskih panog in regij glavnih mest, ki so v številnih primerih že sodelovale v prejšnjih različicah okvirnega programa oziroma so močno zastopane v Bruslju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | se strinja, da se je napredek pri izvajanju ERP upočasnil in da so med državami in regijami še vedno velike razlike, kot je navedeno v poročilu o napredku ERP za leto 2018. Zaradi nezadostnega zbliževanja evropskih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih sistemov prihaja do škodljive koncentracije središč odličnosti na področju raziskav in inovacij po Evropi, zaradi česar so celotne regije postavljene na stranski tir. Poleg tega sta tudi mobilnost in pretok znanja neuravnotežena, kar je v nasprotju s cilji politike ERP; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da so te ugotovitve splošno sprejete in večkrat omenjene, vendar se iz njih s političnega vidika ničesar nismo naučili, in da v primeru, da se bodo tekoče proračunske odločitve nadaljevale, teh pomanjkljivosti ne bo mogoče odpraviti, izjave o zmanjšanju inovacijske vrzeli bodo le pobožne želje, mehanizmi za razširjanje odličnosti in povečanje udeležbe pa bodo nezadostni in ne bodo omogočali doseganja začrtanih političnih ciljev. |
| --- | --- |

42.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2018) 703 final.

1

(2)  Mnenje Odbora za evropski raziskovalni prostor in inovacije o prihodnosti evropskega raziskovalnega prostora (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1201-2020-INIT/en/pdf, v angleščini).

2

(3)  Priporočilo Mreže evropskih regij za raziskave in inovacije glede prihodnosti evropskega raziskovalnega prostora (https://errin.eu/system/files/2020-06/200608%20ERRIN_recommendations_for_the_future_of_the_European_Research_Area_ approved.pdf).

3

(4)  Mnenje Evropskega združenja univerz: Excellence is not limited to highly cited publications but needs to be based on the many and diverse contributions of the research community, notably including Open Science practices, citizen engagement, and impact on society (Odličnost ni omejena na najbolj citirane publikacije, temveč mora temeljiti na številnih in raznolikih prispevkih raziskovalne skupnosti, vključno s praksami odprte znanosti, udeležbo državljanov in učinkom na družbo).

4

Excellence is not limited to highly cited publications but needs to be based on the many and diverse contributions of the research community, notably including Open Science practices, citizen engagement, and impact on society

(5)  Mnenje Evropskega odbora regij – Raziskovalne infrastrukture: prihodnost evropskega raziskovalnega prostora (ERP) z regionalnega in čezmejnega vidika (UL C 39, 5.2.2020, str. 68).

5

(6)  Mnenje Evropskega odbora regij – Obnovljeni evropski načrt za raziskave in inovacije – priložnost za Evropo, da oblikuje svojo prihodnost (UL C 168, 16.5.2019, str. 4).

6

(7)  Mnenje Evropskega odbora regij – Obzorje Evropa: deveti okvirni program za raziskave in inovacije (UL C 461, 21.12.2018, str. 79).

7

(8)  Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalna in regionalna razsežnost programa Obzorje 2020 in novi okvirni program za raziskave in inovacije (UL C 342, 12.10.2017, str. 1).

8

(9)  Mnenje Evropskega odbora regij – Regionalni sistem inovacijskih kazalnikov in njegov vpliv na lokalizirane regionalne politike (UL C 440, 18.12.2020, str. 87).

9

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/38

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Ponovni zagon kulturnega in ustvarjalnega sektorja

(2021/C 106/08)

| Poročevalec: | Giuseppe VARACALLI (IT/Renew Europe), član sveta občine Gerace (Reggio Calabria) |
| --- | --- |

Poročevalec:

Giuseppe VARACALLI (IT/Renew Europe), član sveta občine Gerace (Reggio Calabria)

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je pandemija COVID-19 dramatično razkrila dejstvo, da je lahko kultura po eni strani in po splošnem mnenju odločilen dejavnik evropskega družbenega, gospodarskega in trajnostnega razvoja. Po drugi strani so se pokazale razmere, v kakršnih deluje kulturni in ustvarjalni sektor. Ob upoštevanju, da je pojem „kulturni in ustvarjalni sektor“ ohlapen, ločnice med javno financirano oziroma subvencionirano umetnostjo in kulturo ter samozaposlenimi kulturnimi in ustvarjalnimi delavci pa ravno tako zamegljene kot same meje panoge, se to mnenje osredotoča predvsem na akterje, ki načeloma prejemajo malo ali sploh nobene podpore javnega sektorja. Sektor sestavljajo predvsem mala podjetja, samostojni umetniki in drugi ustvarjalni svobodni poklici. Je ranljiv in pogosto negotov sektor ter eden izmed tistih, ki jih je pandemija najbolj prizadela, kot je poudaril OR v svoji resoluciji o prednostnih nalogah za obdobje 2020–2025; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da za kulturni in ustvarjalni sektor velja splošna predpostavka, da organizira množične prireditve oz. zbiranje ljudi, zaradi česar so bile zanj sprejete omejitve gibanja – ki za nekatere od njegovih kategorij in njihovih dejavnosti še niso bile odpravljene ter povzročajo velike gospodarske izgube in izgubo delovnih mest. Predpostavlja pa se tudi, da je neločljivo povezan z napredkom, raziskavami in rastjo ter snovno in nesnovno kulturno dediščino. Opozarja, da so delavci na področju kulturnih dogodkov v živo med skupinami, ki jih je kriza zaradi pandemije COVID-19 najbolj prizadela. Gre za ljudi in družine, ki tvegajo, da bodo ostali brez dohodka in ne bodo mogli preživeti. Poziva evropske institucije in nacionalne vlade, naj podprejo delavce v tem sektorju, tako da zagotovijo, da bodo sredstva programa Ustvarjalna Evropa dosegla vsa področja kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter vse, ki so vključeni v njegovo ustvarjanje, ne glede na vrsto zaposlitve. Skupaj z državami članicami bi bilo treba najti možnost, da bi ta podpora dobila obliko minimalnega dohodka, ki omogoča preživetje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je EU v skladu s členoma 6 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije na področju kulture pristojna za podpiranje, usklajevanje in dopolnjevanje ukrepov držav članic. OR v skladu z načelom subsidiarnosti podpira pobude EU na tem področju pristojnosti, saj te poudarjajo pomembno nadnacionalno in evropsko razsežnost tega področja. Lokalne in regionalne oblasti imajo pomembne pristojnosti pri spodbujanju kulturnega in medkulturnega dialoga. Tudi v času pandemije bi morale usklajevati večdimenzionalne lokalne in regionalne mreže na področju kulture, v katere so vključeni vsi pomembni akterji. To mnenje je pripravljeno na podlagi letnega regionalnega in lokalnega barometra EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja pomen svobodne in neodvisne umetnosti in kulture ter lastno vrednost kulturnega in umetniškega ustvarjanja; hkrati opozarja, da ju je treba podpreti kot ključna dejavnika za krepitev evropske identitete in njene družbene vloge, ter meni, da bi morali imeti kultura in umetnost vidnejšo vlogo v razpravi o prihodnosti EU, pri čemer bi bilo treba kulturni in ustvarjalni sektor na nacionalni ravni v naslednjem programskem obdobju obravnavati prednostno zaradi sinergij z drugimi politikami in strukturnim financiranjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaga stalen dialog z organizacijami iz kulturnega in ustvarjalnega sektorja, da bi razvili enostavno uporabne podporne sisteme, ki bi sprožili mobilizacijo, ta pa bi spodbudila inovacije in izobraževanje v dinamičnem lokalnem in regionalnem ekosistemu. Nastali bi ad hoc skladi za oblikovanje mrež, uredila bi se mobilnost zaposlenih v kulturi, okrepili bi se posebni kanali in platforme IT, ki se jim lahko zaupajo dokumenti z osnovnimi informacijami o umetnikih, združenjih, kulturnih agentih itd. za spodbujanje njihove internacionalizacije (kot je Europass), ter omogočilo objavljanje vseh razpisov, ukrepov ter namenskih in prilagojenih dejavnosti, da bi bili posameznim umetnikom in strokovnjakom v sektorju enostavno dostopni in uporabni. Pri tem je treba upoštevati, da so v kulturnem in ustvarjalnem sektorju dejavni mnogi samozaposleni in prekarni delavci ter mala in srednja podjetja (MSP), ne glede na to, ali delujejo profitno ali neprofitno; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti še bolje obveščati o sprejetih ukrepih in pobudah za kulturni in ustvarjalni sektor v EU, pri čemer je treba v tem obdobju okrepiti spremljanje kulturnega in ustvarjalnega sektorja na lokalni in regionalni ravni ter ob priznavanju lokalnih in regionalnih pristojnosti na področju kulturnih politik pravično razdeliti sredstva, dodeljena temu sektorju, saj lokalne in regionalne institucije bolje poznajo osnovne strukture. Izhodišče bi lahko bila obstoječa platforma https://creativesunite.eu, prav tako pa bi lahko v polni meri izkoristili potencial nacionalnih predstavnikov v okviru Ustvarjalne Evrope; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja, kako pomembno je izkoristiti in spodbuditi priložnosti, ki jih nudijo digitalne tehnologije za interaktivno promocijo kulture in spodbujanje dostopa vseh družbenih skupin do kulture, zlasti za mlade kot bodoče skrbnike in promotorje kulturne dediščine (1). Poudarja, da je treba povečati sredstva EU za sofinanciranje teh dejavnosti digitalizacije. To je na področju kulture na splošno še toliko bolj pomembno v času sedanje pandemije, ko je obstoječi digitalni razkorak, ki je nastal iz geografskih, gospodarskih in generacijskih razlogov, postal očiten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poudarja, da mora „biti kultura osrednjega pomena v mednarodnih odnosih EU“, in da so se pojavili „tudi alternativne oblike in pristopi [mednarodne diplomacije], kot je kulturna diplomacija“ (2). Nadalje trdi, da bi se morala evropska kulturna diplomacija posvečati promociji Evrope in njenih držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti (vključno z izobraževalno in kulturno izmenjavo), si prizadevati doseči čim širšo javnost in tretje države s ciljem spodbujanja pozitivne podobe Evrope in njenih držav članic, vključno z njihovimi regijami, kot vira identitete, ki krepi socialno kohezijo in dialog. Da bo Evropa lahko tudi po pandemiji COVID-19 ohranila raznolikost oblik kulturnega izražanja, bo treba spremeniti paradigmo, pri čemer se je treba zavedati, kaj imamo, ter to spodbujati tudi z alternativnimi in virtualnimi oblikami, predvsem pa se je treba zavedati ustvarjalnega potenciala ter sposobnosti interakcij z drugimi sektorji (medsebojno bogatenje) na področju vseh umetnosti in kulture. Zaradi pandemije COVID-19 razumemo pomen krepitve in razvoja kulturne diplomacije EU ter večanja ponudbe kulturnih proizvodov in inovacij, da lahko konkuriramo na svetovnem prizorišču, kjer se tudi na področju kulture pojavljajo nove sile; v gospodarskih razmerah, nastalih zaradi pandemije COVID-19, se dejansko ugotavlja pomen dela v mrežah in promocije gostovanj predstav uprizoritvene umetnosti, cirkusa, tudi razstav, za izmenjavo projektov, ki presegajo lokalne in regionalne okvire; zato je treba za vsak umetniški podsektor predvideti potek gostovanj, da bi lahko leta 2022 začeli s turnejami in gostovanji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hkrati poudarja stalen pomen spodbujanja tradicionalnega dostopa do izvirne dediščine za spodbujanje in ohranjanje skupne umetniške, zgodovinske in judovsko-krščanske dediščine Evrope; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k promoviranju razpisov EU, katerih namen je med drugim močneje podpreti projekte, ki spodbujajo družbeno vlogo kulture pa tudi eksperimentiranje in inovacije v sodobni vizualni umetnosti, katerih cilj je obnova obrobnih, podeželskih ali prikrajšanih mestnih območij, šol, bolnišnic, zavetišč in zaporov, in sicer z nagrajevanjem umetnikov in ustvarjalcev za uresničitev velikega evropskega kulturnega projekta, ki po eni strani zajema sodobno umetnost in inovativnost, po drugi strani pa daje rezultate, ki lahko na izviren, inovativen in tankočuten način najdejo stik z občinstvom in skupnostmi ter prispevajo k razvoju novih modelov kakovosti življenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k dialogu s posameznimi državami članicami, da bi se vzpostavila orodja, s katerimi bi v kompleksnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja zajeli raznolikost številnih kategorij, med katerimi so tudi takšne, ki delavcem ne zagotavljajo varstva. Poziva, naj se razmisli o standardnem sistemu socialnega varstva, ki bi omogočal dostop do pomoči in subvencij v primeru posebnih dogodkov, in sicer s prilagoditvijo obstoječega sistema, da bi bil manj tog in zastarel, ter zagotovitvijo novih regulativnih okvirov, prilagojenih novim mehanizmom za ustvarjanje, produkcijo in distribucijo v sektorju, pri čemer se poudari ustvarjalnost, da se prizna strokovnost izvajalcev; zato je treba med zaposlene v javni upravi vključiti diplomante dramskih umetnosti in druge poklice, povezane z ustvarjanjem, ki še niso vključeni, da bi prispevali k razvoju medsektorskih programov z vidika igralcev ter z avdiovizualnega in gledališkega vidika, skratka, z vidika ustvarjalcev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba nujno zagotoviti jasen zakonodajni okvir, ki bo izrecno obravnaval zdravje in varnost vseh kulturnih delavcev in umetnikov v njihovem delovnem okolju, ter v celoti upoštevati negotove delovne pogoje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju v času sedanje pandemije, in sicer za celotno trajanje okrevanja in povezanih učinkov; |
| --- | --- |

12.

Povezava s političnimi prednostnimi nalogami

| 13. | je zaskrbljen zaradi usode kulturnega in ustvarjalnega sektorja kljub horizontalnim in sektorskim ukrepom, ki so bili sprejeti od začetka pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dogovor o programu Ustvarjalna Evropa, ki sta ga decembra 2020 dosegla Svet in Evropski parlament, zlasti podporo v višini 2,2 milijarde EUR za umetnike. Takšen sporazum priznava pomen kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter zagotavlja znatno povečanje sredstev za sektor, ki bo potreboval obsežno pomoč v celotni fazi okrevanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se je treba osredotočiti na trajnostne kulturne dejavnosti, brez starostnih omejitev dati prednost vlaganju v umetnike in druge kulturne delavce, ki izražajo vrednote, kot so demokracija, svetovljanstvo, vključevanje v družbo in na splošno ter okoljska ozaveščenost, ter v javno uporabo umetnosti, spodbujati njeno uvedbo in ponovni zagon prek programov EU ter olajšati dostop do vrste trajnostnih instrumentov finančne podpore, kot so javne subvencije, tvegani kapital in dostop do dolgoročnih posojil pod ugodnimi odplačnimi pogoji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja odločitev, da se olajša sodelovanje manjših kulturnih projektov v programu Ustvarjalna Evropa, in sicer z znatno poenostavitvijo birokratskih postopkov, zlasti v fazi prijave; nadalje priporoča povezovanje naložb različnih skladov EU v kulturo, poenostavitev njihovih postopkov in – kjer je to predvideno – povečanje možnosti sofinanciranja do 80 % za projekte malih subjektov, s čimer bi se odprla možnost, da preostanek financiranja prevzamejo fundacije, banke in institucije. V ta namen se pridružuje pozivu Evropskega parlamenta, „naj se zagotovi zajetna podpora za kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo, predvsem z nepovratnimi sredstvi, da bodo lahko lokalne skupnosti preživele“, in se strinja, da je treba „za kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo glede na njune posebne potrebe [nameniti] vsaj 2 % sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, namenjenih okrevanju“ (3). Poziva k vključitvi kulturnega in ustvarjalnega sektorja v pobudo REACT-EU, pri čemer vztraja, da je treba kulturo vključiti v nacionalne politike za izvajanje pobude REACT-EU in v evropski instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (instrument SURE), da stroški za kulturo ne bi obremenili proračunov mest in regij, ki so že bili prizadeti med pandemijo COVID-19, ter poziva k uporabi mehanizma kaskadnega financiranja, ki ga je Evropska komisija že predvidela pod imenom „finančna podpora tretjim osebam“ (angl. Financial Support for Third Parties); |
| --- | --- |

16.

| 17. | se strinja, da bi bilo treba vzpostaviti enoten portal EU, ki bi združeval informacije iz vseh programov EU, ki namenjajo sredstva za kulturno dediščino (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja vse večje zanimanje in prizadevanja lokalnih in regionalnih oblasti v vsej Evropi za spodbujanje skupnih vizij in ukrepov v državah članicah. Upa, da bodo tudi v drugih državah lahko pripravili pobude, podobne tistim, ki potekajo v okviru „listine iz Agrigenta“ (5), ki so jo poleg več sto županov podpisali tudi predsedniki italijanskih dežel in ki jo podpirajo tudi posebej reprezentativna združenja in Evropski odbor regij (6); |
| --- | --- |

18.

| 19. | upa, da bo lahko sektor kulturne dediščine kljub omejitvam, ki so posledica pandemije COVID-19, še naprej omogočal sodelovanje, trajnost, zaščito in inovacije, tj. štiri stebre, na podlagi katerih so nastale pobude za evropsko leto kulturne dediščine, in da bo zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija, povečanje sredstev za program Ustvarjalna Evropa postalo strukturno in da jih bodo neposredno upravljali regionalni organi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | strokovnjaki za kulturno dediščino so najprimernejši za obveščanje celotne skupnosti o bistvenih koristih kulturne dediščine za gospodarstvo, kulturo, okolje in družbo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podpira večjo vlogo ustvarjalcev, umetnikov, tehničnega osebja in drugih izvajalcev na področju kulture in kulturne dediščine, ki naj ne bodo le „sredstvo“ za povečanje gospodarstva in konkurenčnosti. Razmere v zvezi s COVID-19 so še dodatno poudarile potrebo po vključitvi kulture v izobraževalni sistem, in sicer kot horizontalni del učnega načrta. Zato je bistveno, da se v šolskem urniku najde tudi prostor za uprizoritvene umetnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je zlasti zaskrbljen zaradi vse večjega pomanjkanja usposobljenih obrtnikov, strokovnjakov za obnovo in strokovnjakov za dediščino. Poziva evropske institucije, naj v prihodnje pobude za ohranjanje kulturne dediščine vključijo ohranjanje dragocenih praks in znanja; |
| --- | --- |

22.

Posebna lokalna in regionalna razsežnost

| 23. | poziva, naj se ob spoštovanju načel dopolnjevanja in subsidiarnosti, ki sta vodilni načeli EU na področju kulturnih odnosov, okrepijo prizadevanja držav članic s podpiranjem ali usklajevanjem ukrepov, da bi opredelili strateški evropski pristop k ponovnemu zagonu kulturnega in ustvarjalnega sektorja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot nepogrešljivih akterjev pri promociji, spodbujanju in podpiranju kulturnih dejavnosti, povezanih z glasbo, upodabljajočo umetnostjo, folkloro, uprizoritveno umetnostjo, avdiovizualno umetnostjo, publikacijami, kulturno dediščino ipd., z nepovratnimi sredstvi, ki pomagajo izboljšati pogoje upravičencev v mesecih omejitev gibanja ali zmanjšanja zmogljivosti v javnih prostorih zaradi zdravstvenih ukrepov, povezanih s COVID-19, pa tudi z drugimi ukrepi podpore, kot sta brezplačno zagotavljanje prostorov za kulturne dejavnosti in lažji dostop do javnih površin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da ko govorimo o kulturi in ustvarjalnosti, ne govorimo vedno o materialnih dobrinah. Včasih sta kultura in ustvarjalnost nematerialni, umetnik pa sam postane umetniško delo skozi pesem, ples, žongliranje ali akrobatiko, kot glasbenik in mimik, igralec in ekvilibrist. Vsak umetnik prispeva k prenosu tradicij, običajev in navad, ustvarja emocije, sproža čustva, promovira lokalno okolje, privablja turiste, pri čemer premaguje vse vrste psiholoških ovir, a proti strukturnim oviram, ki jih je pandemija v tem času še poslabšala, se ne bo mogel boriti. Izkušnje strokovnjakov s področja kulturne dediščine so edinstvena javna dobrina, ki je bistvena za doseganje kakovosti, vrednot in trajnosti pri varstvu in ohranjanju dediščine. Zato so potrebni strateški ukrepi oblasti za zaščito različnih kulturnih ekosistemov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva in upa, da bo EU sprejela ukrepe, s katerimi se bo aktiviralo ustrezno sodelovanje med državami članicami, da bi podprli, spodbudili in oživili številne kategorije kulturnega in ustvarjalnega sektorja, ki jih je pandemija COVID-19 ustavila. Vsaka od teh kategorij ima drugačne značilnosti in potrebuje drugačne prostore in drugačne obravnave, vendar pa vse prispevajo k ustvarjanju priložnosti za turizem ter družbeni, gospodarski in kulturni razvoj v regijah: med številnimi primeri so kulturna dediščina, snovna dediščina z izredno kompleksnim upravljanjem spomenikov in arheoloških najdišč (tudi podvodnih), muzeji, arhivi in knjižnice; nesnovna dediščina – lokalni in regionalni prazniki, gastronomija, obrti; dejavnosti širjenja kulture, v obliki konferenc in dogodkov, kot so evropske prestolnice kulture; uprizoritvena umetnost in predstave, glasba in ples, opera, cirkusi, ulični umetniki; ustvarjalna industrija, v katero spadajo kinematografska dejavnost, založništvo, oblikovanje, oglaševanje, pa tudi radio in televizija; grafična umetnost, kiparstvo, slikarstvo, arhitektura; kulturne ustanove in fundacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj uporabijo sredstva EU ter različne programe in ukrepe, da bi z razvojem priložnosti za dogodke in izmenjave, vključno z virtualnimi, ki lahko razkrijejo v regijah skrit bogat ustvarjalni potencial, spodbujale posamezne umetnike, zlasti tiste, ki so manj znani, a so že dejavni v sektorju, da bi – kot mnogi pred njimi v preteklosti – postali ambasadorji in promotorji lastne kulture. Z medsebojnim povezovanjem lahko ti ustvarijo enotno evropsko podobo, hkrati pa ohranijo posebne značilnosti posameznih držav in regij. Poziva k tesnemu sodelovanju z nacionalnimi predstavniki Ustvarjalne Evrope, da bi poglobili znanje in informacije o lokalnih okoljih, pa tudi k lajšanju sodelovanja med regijami v okviru tega programa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odločno podpira odločitev Sveta in Evropskega parlamenta, da se čezmejno sodelovanje uvrsti med prednostne naloge kulturnega sklopa ter okrepijo nadnacionalno sodelovanje in čezmejna razsežnost ustvarjanja, kroženja in prepoznavnosti evropskih del ter mobilnost kulturnih in ustvarjalnih izvajalcev. V sodelovanju z Evropskim parlamentom je pripravljen prispevati k oblikovanju „statusa evropskega umetnika“; poziva, da se ob tem posebna pozornost posveti mobilnosti umetnikov v najbolj oddaljenih evropskih regijah; se strinja z Evropskim parlamentom, da je treba „ohraniti delovna mesta na področju kulturne dediščine, podpreti restavratorje in strokovnjake za kulturno dediščino ter jim zagotoviti orodja, potrebna za varstvo evropske dediščine“ (7); opozarja tudi, da ne smemo pozabiti strokovnjakov na področju kulturne dediščine, ki delajo v interdisciplinarnih in medsektorskih okoljih ter kombinirajo tradicionalne, ustvarjalne in inovativne pristope pri ohranjanju nenadomestljive evropske dediščine za prihodnje generacije. Zato poziva k spodbujanju večje mobilnosti, da se strokovnjakom na področju kulturne dediščine omogoči, da v celoti uporabijo svoje formalno in neformalno znanje in spretnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno poudarja, kar je bilo kulturnim delavcem vedno očitno: mesta in regije, ki znajo ceniti svojo zgodovino, se predstavljati, obnavljati in na novo zastavljati ter ustvarjajo prostor za lahka, ustvarjalna in trajnostna gospodarstva, postanejo privlačna ne samo za turiste in njihov prispevek h gospodarstvu, pač pa tudi za podjetja, ki imajo tam sedež, povečujejo vrednost nepremičnin na območju ter vzpostavljajo generacijsko in medkulturno ravnovesje v družbah, ki imajo zdaj večrasno in večversko strukturo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva regije k prizadevanjem, ki so potrebna za oživitev, tako da so odprte za eksperimentiranje ter številne nove projekte in zamisli, ki se porajajo v času, ko je za ponovni zagon kulturnega in ustvarjalnega sektorja potrebna sprememba paradigme. Oživljanje mestnih območij in regij bi moralo vključevati preproste projekte, ki vsem olajšajo pridobivanje znanja, in to tudi na obrobnih območjih ter v manj razvitih in najbolj oddaljenih regijah, z obstoječo ali načrtovano kulturno infrastrukturo in njenim vključevanjem in uporabo na lokalni ravni ter z izvajanjem načrtov za varstvo in ohranjanje zgodovinske dediščine teh območij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da je treba oblikovati ustvarjalne rešitve za obnovo, ponovno vzpostavitev funkcionalnosti, reinterpretacijo in upravljanje območij, ki lahko zajemajo vse od virtualnih in nematerialnih dejavnosti glede na okolje do fizičnih posegov na krajih, na primer z uporabo vizualne, uprizoritvene in medosebne umetnosti, uporabne umetnosti, komunikacije, digitalne proizvodnje in virtualne resničnosti, v kar je treba pritegniti skupnosti z dejavnostmi, ki spodbujajo socialno kohezijo in razvoj uporabnih in trajnostnih medosebnih mrež. Kot primer naj omenimo italijanski muzej na prostem Fiumara d’Arte, umetniško pot med provincami, ki vodi do del svetovno znanih umetnikov. Z vrsto posebnih dogodkov ta postanejo katalizatorji za nove talente, ki dobijo priložnost, da se predstavijo svetu. S tem se razvija lokalna kultura, krepi se njena identiteta in specifičnost ter ustvarja edinstvena, krajevna in neprenosljiva vrednost; kulturni dejavniki se izpostavijo tudi na evropski ravni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na že izražena stališča o pobudi evropskih prestolnic kulture, ki je pomagala poudariti bogastvo, raznolikost in skupne vidike evropskih kultur. Meni, da je treba nadaljevati s to in drugimi pobudami, kot je znak evropske dediščine, ki bi jih bilo mogoče še bolje izkoristiti. Pomembno je razviti kulturno in ustvarjalno znanje, zlasti pri mlajši generaciji, pri tem pa ne gre podcenjevati turizma in šolskega turizma, ki trpita vsaj toliko kot kulturni in ustvarjalni sektor in ki ne moreta obstajati virtualno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen prostovoljnega dela pri varovanju kulturne dediščine in zato pozdravlja ciljno usmerjen poziv v zvezi s kulturno dediščino v okviru evropske solidarnostne enote; |
| --- | --- |

33.

Splošne ugotovitve

| 34. | meni, da je treba po vsej Evropi spodbujati širjenje umetniškega in kulturnega ustvarjanja in mednarodno promocijo umetnikov, kustosov, kritikov in drugih kulturnih delavcev ter ustvarjalcev, povezanih z drugimi področji, in sicer z razpisi, v katerih se poudarja družbena vloga umetnosti in kulture ter vključujejo lokalne uprave, regije, kulturne ustanove v ožjem pomenu, šole, bolnišnice, zavetišča in zapore kot vodje projektov za obnovo obrobnih ali prikrajšanih mestnih območij in stavb. Projekti bi morali vključevati sodelovanje med evropskimi subjekti iz različnih držav in promocijsko fazo v več državah EU in ustvarjati dela, ki se lahko na izviren, inovativen in tankočuten način povežejo s skupnostjo, s tem pa prispevati k razvoju novih modelov kakovosti življenja in ponazarjati spremembe, potrebne za resnično demokratizacijo kulture in večjo udeležbo javnosti; z razvojem inkubatorjev za kulturne projekte in pobude bi bilo treba spodbujati tudi nove oblike inovacij na področju kulturnega upravljanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podpira potrebo po ustvarjanju novih del, predvsem pa to, da se prek umetnosti in kulture podpirajo bolj povezani, strukturirani in učinkoviti družbeni cilji, tudi zaradi tržnih kriz, ki so sistemske ali posledica pandemije COVID-19. Zlasti bi se lahko svobodno zgledovali po praksi art bonus, ki jo je uvedla italijanska vlada in ki je sprožila dobre prakse mecenstva; uvedli bi lahko razpise, pozive in natečaje, s katerimi bi zasebnike in podjetja spodbudili k naročilom del sodobnih evropskih umetnikov in kulturnih delavcev, pri katerih se kupec zaveže, da jih bo določen čas javno razstavljal v muzejskih ustanovah in celo omogočal potujoče razstave; |
| --- | --- |

35.

| 36. | v zvezi s „kulturnimi grozdi“ ali „ustvarjalnimi območji“ poudarja, da je kriza zaradi COVID-19 razkrila bistven pomen postavitve regij in mest v središče mrež znanja, da bi lahko popolnoma izkoristili prednosti prostega pretoka idej, kapitala in ljudi v globalnem omrežnem gospodarstvu. Za razvoj teh grozdov je ključnega pomena podpora lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav jih je za povečanje njihove učinkovitosti treba povezati tudi v integrirane in nadgradljive evropske in svetovne mreže znanja. Institucije EU bi zato morale finančno podpirati lokalne in regionalne oblasti ter lokalne akterje pri uresničevanju teh projektov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva, naj se kulturni in ustvarjalni sektor obravnava kot industrija osnovnih dobrin, tako da v primeru izrednih dogodkov, kot je pandemija COVID-19, ne bo oškodovan zaradi omejitve gibanja. Zato bo potrebno predvidevanje in pripraviti bo treba skupne smernice, ki mu bodo omogočile nadaljnje delovanje, vendar z omejitvami glede uporabnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | z zanimanjem pozdravlja novo pobudo „evropski Bauhaus“, ki jo je predsednica Komisije Ursula von der Leyen napovedala v okviru strategije vala prenove, saj meni, da je treba spodbujati novo evropsko estetiko, ki bo temeljila na družbeni potrebi po lepoti, povezovanju med obstoječimi realnostmi, regeneracijo in okoljem ter na razvoju in uporabi okoljsko trajnostnih materialov, kot primer tega pa navaja delo Superstudio Group iz Milana; |
| --- | --- |

38.

| 39. | v zvezi s tem ponavlja svoj prejšnji poziv „k povečanju naložb v kulturo ter načrte za uporabo kulturne dediščine, tudi opuščene ali zapuščene,“ ter njenega ohranjanja in razširjanja „s skupnim in trajnostnim upravljanjem v okviru nove agende za mesta 2030. Pri tem bi se oprli na inovativne pobude občin ter pobude sodelovanja, ki jih predlagajo teritorialni akterji“ (8). |
| --- | --- |

39.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Mnenje Evropskega odbora regij – Kultura v bolj ambiciozni Uniji: vloga regij in mest (UL C 141, 29.4.2020, str. 39).

1

(2)  Mnenje Evropskega odbora regij – Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (UL C 207, 30.6.2017, str. 95).

2

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (2020/2708(RSP)).

3

(4)  Osnutek poročila odbora CULT Evropskega parlamenta, 2019/2194(INI).

4

(5)  Listina iz Agrigenta je bila podpisana 30. oktobra 2019 v Rimu. Njen cilj je spodbujanje učinkovitih politik za boljše izkoriščanje kulturne dediščine EU (http://www.anci.it/wp-content/uploads/Carta-di-Agrigento-per-una-nuova-Agenda-europea-della-Cultura.pdf).

5

(6)  Mnenje Evropskega odbora regij – Kultura v bolj ambiciozni Uniji: vloga regij in mest, točka 20 (UL C 141, 29.4.2020, str. 39).

6

(7)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (2020/2708(RSP)).

7

(8)  COR-2019-04646.

8

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

142. plenarno zasedanje OR (na daljavo, Interactio), 3. 2. 2021–5. 2. 2021

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/44

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Osmi okoljski akcijski program

(2021/C 106/09)

| Glavni poročevalec: | Dimitros KARNAVOS (EL/EPP), župan, Kallithea |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030, Bruselj, 14.10.2020
  COM(2020) 652 final, 2020/0300 (COD) |

Glavni poročevalec:

Dimitros KARNAVOS (EL/EPP), župan, Kallithea

Referenčni dokument:

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030, Bruselj, 14.10.2020

COM(2020) 652 final, 2020/0300 (COD)

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 8. OAP bi moral pospeševati prehod na
  obnovljivo
  gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Model
  obnovljive
  rasti priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov, kar zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti
  tako
  , da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja, čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem
  obnovljivo
  gospodarstvo krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij. | 8. OAP bi moral pospeševati prehod na gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Model
  trajnostne
  rasti priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov, kar zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti
  na trajnosten način
  , da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja
  z blažilnimi ali izravnalnimi ukrepi in prispevki, ki koristijo lokalnemu okolju in skupnostim, trajno spremljala vplive na okolje
  , čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem
  trajnostno
  gospodarstvo krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8. OAP bi moral pospeševati prehod na
  obnovljivo
  gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Model
  obnovljive
  rasti priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov, kar zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti
  tako
  , da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja, čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem
  obnovljivo
  gospodarstvo krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij.

8. OAP bi moral pospeševati prehod na gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Model
  trajnostne
  rasti priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov, kar zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti
  na trajnosten način
  , da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja
  z blažilnimi ali izravnalnimi ukrepi in prispevki, ki koristijo lokalnemu okolju in skupnostim, trajno spremljala vplive na okolje
  , čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem
  trajnostno
  gospodarstvo krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij.

Obrazložitev

| i) | Gospodarske dejavnosti bi morale biti trajnostne in se še naprej razvijati ob hkratnem varstvu okolja in trajnostni rasti lokalnih okolij in skupnosti, in sicer s temu namenjenimi ukrepi in mehanizmi oziroma orodji spremljanja, kot so načrti za okoljsko in socialno upravljanje (Environmental and Social Management Plans, ESMP) itd. ii) Pojem „obnovljivo gospodarstvo“ je tvegan, saj bi lahko pomenil, da se lahko narava in naše okolje z lahkoto obnavljata. Kot alternativo predlagamo pojem „model trajnostne rasti“. |
| --- | --- |

i)

Gospodarske dejavnosti bi morale biti trajnostne in se še naprej razvijati ob hkratnem varstvu okolja in trajnostni rasti lokalnih okolij in skupnosti, in sicer s temu namenjenimi ukrepi in mehanizmi oziroma orodji spremljanja, kot so načrti za okoljsko in socialno upravljanje (Environmental and Social Management Plans, ESMP) itd. ii) Pojem „obnovljivo gospodarstvo“ je tvegan, saj bi lahko pomenil, da se lahko narava in naše okolje z lahkoto obnavljata. Kot alternativo predlagamo pojem „model trajnostne rasti“.

Predlog spremembe 2

Člen 2(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP za leto 2050 je, da bodo ob upoštevanju omejitev planeta državljani dobro živeli v 
  obnovljivem
  gospodarstvu, kjer se nič ne zavrže, kjer ni ničelnih emisij toplogrednih plinov ter kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov in degradacije okolja. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja državljanov, biotska raznovrstnost uspeva, naravni kapital pa je zaščiten, obnovljen in cenjen tako, da krepi odpornost na podnebne spremembe in druga okoljska tveganja. Unija narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu. | Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP za leto 2050 je, da bodo ob upoštevanju omejitev planeta državljani
  in njihove lokalne skupnosti
  dobro živeli v 
  trajnostnem
  gospodarstvu, kjer se nič ne zavrže, kjer ni ničelnih emisij toplogrednih plinov ter kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov in degradacije okolja. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja
  in zdravja
  državljanov,
  ekosistemske storitve so izboljšane,
  biotska raznovrstnost uspeva, naravni kapital pa je zaščiten, obnovljen in cenjen tako, da krepi odpornost na podnebne spremembe in druga okoljska tveganja.
  Cilj 8. OAP je okrepiti povezavo med okoljsko politiko in zdravjem. Pristop zdravega življenja mora biti temelj vseh politik EU za spodbujanje zdravja ljudi, zdravega planeta, zdravega gospodarstva in zdrave družbe z možnostmi za vse.
  Unija narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP za leto 2050 je, da bodo ob upoštevanju omejitev planeta državljani dobro živeli v 
  obnovljivem
  gospodarstvu, kjer se nič ne zavrže, kjer ni ničelnih emisij toplogrednih plinov ter kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov in degradacije okolja. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja državljanov, biotska raznovrstnost uspeva, naravni kapital pa je zaščiten, obnovljen in cenjen tako, da krepi odpornost na podnebne spremembe in druga okoljska tveganja. Unija narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu.

Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP za leto 2050 je, da bodo ob upoštevanju omejitev planeta državljani
  in njihove lokalne skupnosti
  dobro živeli v 
  trajnostnem
  gospodarstvu, kjer se nič ne zavrže, kjer ni ničelnih emisij toplogrednih plinov ter kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov in degradacije okolja. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja
  in zdravja
  državljanov,
  ekosistemske storitve so izboljšane,
  biotska raznovrstnost uspeva, naravni kapital pa je zaščiten, obnovljen in cenjen tako, da krepi odpornost na podnebne spremembe in druga okoljska tveganja.
  Cilj 8. OAP je okrepiti povezavo med okoljsko politiko in zdravjem. Pristop zdravega življenja mora biti temelj vseh politik EU za spodbujanje zdravja ljudi, zdravega planeta, zdravega gospodarstva in zdrave družbe z možnostmi za vse.
  Unija narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu.

Obrazložitev

| i) | Številne okoljske politike zadevajo ne le posamezne državljane, temveč tudi lokalne skupnosti. ii) Glede na razmere, nastale zaradi pandemije COVID-19, bi bilo treba dodatno opozoriti na vidik zdravja. Izpostaviti bi bilo treba tudi povezavo med zdravjem in okoljem, ki je bistvena. Lokalne in regionalne oblasti lahko v svojih skupnostih opazujejo vplive okoljskih politik na zdravje in dobro počutje. iii) Tudi pojem „ekosistemske storitve“ je povezan z zdravim okoljem. |
| --- | --- |

i)

Številne okoljske politike zadevajo ne le posamezne državljane, temveč tudi lokalne skupnosti. ii) Glede na razmere, nastale zaradi pandemije COVID-19, bi bilo treba dodatno opozoriti na vidik zdravja. Izpostaviti bi bilo treba tudi povezavo med zdravjem in okoljem, ki je bistvena. Lokalne in regionalne oblasti lahko v svojih skupnostih opazujejo vplive okoljskih politik na zdravje in dobro počutje. iii) Tudi pojem „ekosistemske storitve“ je povezan z zdravim okoljem.

Predlog spremembe 3

Člen 2(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 8. OAP ima naslednjih šest tematskih prednostnih ciljev: | 8. OAP ima naslednjih šest tematskih prednostnih ciljev: |
| (a) | trajno
  in postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih
  v Uniji za doseganje cilja
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in
  cilja
  podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) .../...32; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8. OAP ima naslednjih šest tematskih prednostnih ciljev:

8. OAP ima naslednjih šest tematskih prednostnih ciljev:

(a)

trajno
  in postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih
  v Uniji za doseganje cilja
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in
  cilja
  podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) .../...32;

| (a) | stalno
  in postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih
  ali z okolju prijaznimi naložbami, ki prispevajo k zmanjšanju emisij CO2 na ravni Unije, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da se doseže cilj
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in
  cilj
  podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) .../...32; |
| --- | --- |

(a)

stalno
  in postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih
  ali z okolju prijaznimi naložbami, ki prispevajo k zmanjšanju emisij CO2 na ravni Unije, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da se doseže cilj
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in
  cilj
  podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) .../...32;

| (b) | stalen napredek
  pri povečanju prilagoditvene zmogljivosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju občutljivosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(b)

stalen napredek
  pri povečanju prilagoditvene zmogljivosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju občutljivosti na podnebne spremembe;

| (b) | nenehna potreba po napredku, še posebej v ranljivih regijah in lokalnih območjih,
  pri povečanju prilagoditvene zmogljivosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju občutljivosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(b)

nenehna potreba po napredku, še posebej v ranljivih regijah in lokalnih območjih,
  pri povečanju prilagoditvene zmogljivosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju občutljivosti na podnebne spremembe;

| (c) | napredek pri uresničevanju modela
  obnovljive
  rasti, ki planetu vrača več, kot mu jemlje, gospodarsko rast ločuje od rabe virov in degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(c)

napredek pri uresničevanju modela
  obnovljive
  rasti, ki planetu vrača več, kot mu jemlje, gospodarsko rast ločuje od rabe virov in degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo;

| (c) | napredek pri uresničevanju modela
  trajnostne
  rasti, ki planetu vrača več, kot mu jemlje, gospodarsko rast ločuje od rabe virov in degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(c)

napredek pri uresničevanju modela
  trajnostne
  rasti, ki planetu vrača več, kot mu jemlje, gospodarsko rast ločuje od rabe virov in degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo;

| (d) | zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno okolje, vključno z zrakom, vodo in tlemi, ter varovanje zdravja in dobrega počutja državljanov pred tveganji in učinki, povezanimi z okoljem; |
| --- | --- |

(d)

zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno okolje, vključno z zrakom, vodo in tlemi, ter varovanje zdravja in dobrega počutja državljanov pred tveganji in učinki, povezanimi z okoljem;

| (d) | zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno okolje, vključno z zrakom, vodo in tlemi, ter varovanje zdravja in dobrega počutja državljanov pred tveganji in učinki, povezanimi z okoljem; |
| --- | --- |

(d)

zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno okolje, vključno z zrakom, vodo in tlemi, ter varovanje zdravja in dobrega počutja državljanov pred tveganji in učinki, povezanimi z okoljem;

| (e) | varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti in krepitev naravnega kapitala, zlasti zraka, vode, tal in gozda, sladke vode, mokrišč in morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

(e)

varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti in krepitev naravnega kapitala, zlasti zraka, vode, tal in gozda, sladke vode, mokrišč in morskih ekosistemov;

| (e) | varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti
  ter ekosistemskih storitev znotraj in zunaj zaščitenih območij
  in krepitev naravnega kapitala, zlasti zraka, vode, tal in gozda, sladke vode, mokrišč in morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

(e)

varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti
  ter ekosistemskih storitev znotraj in zunaj zaščitenih območij
  in krepitev naravnega kapitala, zlasti zraka, vode, tal in gozda, sladke vode, mokrišč in morskih ekosistemov;

| (f) | spodbujanje okoljske trajnostnosti in zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo, zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti in prehranskega sistema. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje okoljske trajnostnosti in zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo, zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti in prehranskega sistema.

| (f) | spodbujanje okoljske trajnostnosti in zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo,
  in sicer z uporabo orodij, kot so presoje vpliva na okolje in ustrezne ocene, ter razvojem metod in instrumentov za stalno horizontalno spremljanje vpliva in stalno izboljševanje okoljske uspešnosti,
  zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti in prehranskega sistema. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje okoljske trajnostnosti in zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo,
  in sicer z uporabo orodij, kot so presoje vpliva na okolje in ustrezne ocene, ter razvojem metod in instrumentov za stalno horizontalno spremljanje vpliva in stalno izboljševanje okoljske uspešnosti,
  zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti in prehranskega sistema.

Obrazložitev

| i) | Zmanjšanje emisij v zrak bi lahko dosegli ne le z naravnimi in drugimi ponori, temveč tudi z okolju prijaznimi in trajnostnimi naložbami. ii) Povečanje prilagoditvene zmogljivosti in krepitev odpornosti na podnebne spremembe se nanaša na bolj ranljiva območja, kot so obalna območja itd., zato bi se lahko navedlo, da gre v glavnem za regionalno in lokalno vprašanje. iii) Na večini področij (npr. energetika, industrija, infrastruktura itd.), omenjenih v točki (f), se je treba držati procesa okoljskih dovoljenj. Ta proces lahko do določene mere zagotovi trajnosten način gradnje in delovanja. Zato je ključno imeti mehanizem za stalno spremljanje in stalno izboljševanje njihove okoljske uspešnosti. |
| --- | --- |

i)

Zmanjšanje emisij v zrak bi lahko dosegli ne le z naravnimi in drugimi ponori, temveč tudi z okolju prijaznimi in trajnostnimi naložbami. ii) Povečanje prilagoditvene zmogljivosti in krepitev odpornosti na podnebne spremembe se nanaša na bolj ranljiva območja, kot so obalna območja itd., zato bi se lahko navedlo, da gre v glavnem za regionalno in lokalno vprašanje. iii) Na večini področij (npr. energetika, industrija, infrastruktura itd.), omenjenih v točki (f), se je treba držati procesa okoljskih dovoljenj. Ta proces lahko do določene mere zagotovi trajnosten način gradnje in delovanja. Zato je ključno imeti mehanizem za stalno spremljanje in stalno izboljševanje njihove okoljske uspešnosti.

Predlog spremembe 4

Člen 3(1)(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo treba: | 1.   Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo treba: |
| (a) | ... |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo treba:

1.   Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo treba:

(a)

...

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (b) | okrepiti celovit pristop k razvoju in izvajanju politike, zlasti: |
| --- | --- |

(b)

okrepiti celovit pristop k razvoju in izvajanju politike, zlasti:

| (b) | okrepiti celovit pristop k razvoju in izvajanju politike, zlasti: |
| --- | --- |

(b)

okrepiti celovit pristop k razvoju in izvajanju politike, zlasti:

| | — | vključevati prednostne cilje, določene v členu 2, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tako da ne bodo škodili, kot tudi ne njihovo izvajanje, kateremu koli od prednostnih ciljev, določenih v členu 2; |
| --- | --- | --- |

—

vključevati prednostne cilje, določene v členu 2, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tako da ne bodo škodili, kot tudi ne njihovo izvajanje, kateremu koli od prednostnih ciljev, določenih v členu 2;

| | — | vključevati prednostne cilje, določene v členu 2, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tako da ne bodo škodili, kot tudi ne njihovo izvajanje, kateremu koli od prednostnih ciljev, določenih v členu 2; |
| --- | --- | --- |

—

vključevati prednostne cilje, določene v členu 2, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tako da ne bodo škodili, kot tudi ne njihovo izvajanje, kateremu koli od prednostnih ciljev, določenih v členu 2;

| | — | razvijati prakse in izvajati dejavnosti, ki lokalnim in regionalnim oblastem pomagajo pri doseganju njihovih ciljev; |
| --- | --- | --- |

—

razvijati prakse in izvajati dejavnosti, ki lokalnim in regionalnim oblastem pomagajo pri doseganju njihovih ciljev;

razvijati prakse in izvajati dejavnosti, ki lokalnim in regionalnim oblastem pomagajo pri doseganju njihovih ciljev;

| | — | krepiti sodelovanje Evropske komisije in Odbora regij v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij; |
| --- | --- | --- |

—

krepiti sodelovanje Evropske komisije in Odbora regij v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij;

krepiti sodelovanje Evropske komisije in Odbora regij v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij;

| | — | čim bolj povečati koristi, ki jih prinaša izvajanje Direktive 2014/52/EU in Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- | --- |

—

čim bolj povečati koristi, ki jih prinaša izvajanje Direktive 2014/52/EU in Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta;

| | — | čim bolj povečati koristi, ki jih prinaša izvajanje Direktive 2014/52/EU in Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- | --- |

—

čim bolj povečati koristi, ki jih prinaša izvajanje Direktive 2014/52/EU in Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta;

| | — | posebno pozornost posvečati sinergijam in morebitnemu tehtanju med gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi cilji, tako da se bo zagotovilo, da so potrebe državljanov po prehrani, stanovanjih in mobilnosti zadovoljene na trajnosten način, ki nikogar ne zapostavlja; |
| --- | --- | --- |

—

posebno pozornost posvečati sinergijam in morebitnemu tehtanju med gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi cilji, tako da se bo zagotovilo, da so potrebe državljanov po prehrani, stanovanjih in mobilnosti zadovoljene na trajnosten način, ki nikogar ne zapostavlja;

| | — | posebno pozornost posvečati sinergijam in morebitnemu tehtanju med gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi cilji, tako da se bo zagotovilo, da so potrebe državljanov po prehrani, stanovanjih in mobilnosti zadovoljene na trajnosten način, ki nikogar ne zapostavlja; |
| --- | --- | --- |

—

posebno pozornost posvečati sinergijam in morebitnemu tehtanju med gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi cilji, tako da se bo zagotovilo, da so potrebe državljanov po prehrani, stanovanjih in mobilnosti zadovoljene na trajnosten način, ki nikogar ne zapostavlja;

| | — | zagotoviti, da doseganje dolgoročnega prednostnega cilja za leto 2050 iz člena 2(1) ne bo povzročilo višjih davkov, višjih cen energije in/ali povečanega regulativnega bremena za evropske potrošnike in podjetja; |
| --- | --- | --- |

—

zagotoviti, da doseganje dolgoročnega prednostnega cilja za leto 2050 iz člena 2(1) ne bo povzročilo višjih davkov, višjih cen energije in/ali povečanega regulativnega bremena za evropske potrošnike in podjetja;

zagotoviti, da doseganje dolgoročnega prednostnega cilja za leto 2050 iz člena 2(1) ne bo povzročilo višjih davkov, višjih cen energije in/ali povečanega regulativnega bremena za evropske potrošnike in podjetja;

| | — | redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti ocene vpliva za nove pobude, ki temeljijo na širokih posvetovanjih v skladu s postopki, ki so odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti ter ki ustrezno upoštevajo predvidene vplive na okolje in podnebje; |
| --- | --- | --- |

—

redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti ocene vpliva za nove pobude, ki temeljijo na širokih posvetovanjih v skladu s postopki, ki so odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti ter ki ustrezno upoštevajo predvidene vplive na okolje in podnebje;

| | — | redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti ocene vpliva za nove pobude, ki temeljijo na širokih posvetovanjih v skladu s postopki, ki so odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti ter ki ustrezno upoštevajo predvidene vplive na okolje in podnebje; |
| --- | --- | --- |

—

redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti ocene vpliva za nove pobude, ki temeljijo na širokih posvetovanjih v skladu s postopki, ki so odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti ter ki ustrezno upoštevajo predvidene vplive na okolje in podnebje;

| | — | spodbujati komunikacijske dejavnosti na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, namenjene ozaveščanju, še posebej med mladimi, o pomenu in koristih pravilnega izvajanja okoljske politike ter o njegovi dodani vrednosti za državljane, podjetja in planet, da se okrepita občutek odgovornosti in udeležba vseh ustreznih deležnikov v procesu izvajanja; |
| --- | --- | --- |

—

spodbujati komunikacijske dejavnosti na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, namenjene ozaveščanju, še posebej med mladimi, o pomenu in koristih pravilnega izvajanja okoljske politike ter o njegovi dodani vrednosti za državljane, podjetja in planet, da se okrepita občutek odgovornosti in udeležba vseh ustreznih deležnikov v procesu izvajanja;

spodbujati komunikacijske dejavnosti na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, namenjene ozaveščanju, še posebej med mladimi, o pomenu in koristih pravilnega izvajanja okoljske politike ter o njegovi dodani vrednosti za državljane, podjetja in planet, da se okrepita občutek odgovornosti in udeležba vseh ustreznih deležnikov v procesu izvajanja;

Obrazložitev

Obrazložitev

| i) | Tehnična platforma za sodelovanje na področju okolja je bila ustanovljena leta 2012 in nato vključena v 7. OAP. Kot je zapisano na spletni strani platforme, je z vključitvijo v 7. OAP dobila trdno in dolgoročno podlago. Glede na pozitivne izkušnje sodelovanja bi bila vključitev v 8. OAP logičen korak, ki bi temu forumu zagotovil trajno podporo. ii) Treba je dodatno izboljšati komunikacijo, pri tem pa lahko imajo pomembno vlogo lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

i)

Tehnična platforma za sodelovanje na področju okolja je bila ustanovljena leta 2012 in nato vključena v 7. OAP. Kot je zapisano na spletni strani platforme, je z vključitvijo v 7. OAP dobila trdno in dolgoročno podlago. Glede na pozitivne izkušnje sodelovanja bi bila vključitev v 8. OAP logičen korak, ki bi temu forumu zagotovil trajno podporo. ii) Treba je dodatno izboljšati komunikacijo, pri tem pa lahko imajo pomembno vlogo lokalne in regionalne oblasti.

Predlog spremembe 5

Predlog spremembe 5

Člen 3(1)(d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| mobilizirati trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni; | mobilizirati trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni
  , zagotavljati prave sinergije, pri tem pa doseči, da se bodo zadostne naložbe namenile ravni, ki jih najbolj potrebuje in kjer so najbolj učinkovito uporabljene, ter poskrbeti, da imajo lokalne in regionalne skupnosti zadostna sredstva za izvajanje na terenu
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

mobilizirati trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni;

mobilizirati trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni
  , zagotavljati prave sinergije, pri tem pa doseči, da se bodo zadostne naložbe namenile ravni, ki jih najbolj potrebuje in kjer so najbolj učinkovito uporabljene, ter poskrbeti, da imajo lokalne in regionalne skupnosti zadostna sredstva za izvajanje na terenu
  ;

, zagotavljati prave sinergije, pri tem pa doseči, da se bodo zadostne naložbe namenile ravni, ki jih najbolj potrebuje in kjer so najbolj učinkovito uporabljene, ter poskrbeti, da imajo lokalne in regionalne skupnosti zadostna sredstva za izvajanje na terenu

Obrazložitev

Obrazložitev

V številnih primerih so v izvajanje okoljskih politik močno vključene lokalne in regionalne oblasti. Nujno je treba poskrbeti za to, da imajo lokalne in regionalne skupnosti na voljo zadostna sredstva. Tudi v primeru, da so za izvajanje politik pristojne nacionalne oblasti, neposredne in posredne posledice politik na kraju samem upravljajo lokalne in regionalne oblasti.

Predlog spremembe 6

Predlog spremembe 6

Člen 3(1)(e)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| postopno odpraviti škodljive subvencije na ravni Unije in na nacionalni ravni, čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja za pripravo zelenega proračuna
  , vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda,
  ter podpirati podjetja in druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala; | postopno odpraviti škodljive subvencije na ravni Unije in na nacionalni ravni, čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja za pripravo zelenega proračuna ter podpirati podjetja in druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala
  , pri tem pa zagotoviti socialno pravičnost prehoda za vse regije, mesta in občine
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

postopno odpraviti škodljive subvencije na ravni Unije in na nacionalni ravni, čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja za pripravo zelenega proračuna
  , vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda,
  ter podpirati podjetja in druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala;

, vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda,

postopno odpraviti škodljive subvencije na ravni Unije in na nacionalni ravni, čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja za pripravo zelenega proračuna ter podpirati podjetja in druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala
  , pri tem pa zagotoviti socialno pravičnost prehoda za vse regije, mesta in občine
  ;

, pri tem pa zagotoviti socialno pravičnost prehoda za vse regije, mesta in občine

Obrazložitev

Obrazložitev

Socialna pravičnost prehoda bi morala veljati za vse instrumente, ne le za orodja za pripravo zelenega proračuna, in vključevati vse regije, mesta in občine v EU.

Predlog spremembe 7

Predlog spremembe 7

Člen 3(1)(f)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, okrepiti bazo znanja o okolju in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami, spodbujanjem zelenih spretnosti, ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo; | zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi
  , na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni,
  temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, okrepiti bazo znanja o okolju in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami, spodbujanjem zelenih spretnosti, še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo
  ter spodbujati stalno izboljševanje znanstvenega znanja na podlagi primerljivih kazalnikov, tudi na regionalni ravni, za premišljeno odločanje
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, okrepiti bazo znanja o okolju in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami, spodbujanjem zelenih spretnosti, ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo;

ter

zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi
  , na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni,
  temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, okrepiti bazo znanja o okolju in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami, spodbujanjem zelenih spretnosti, še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo
  ter spodbujati stalno izboljševanje znanstvenega znanja na podlagi primerljivih kazalnikov, tudi na regionalni ravni, za premišljeno odločanje
  ;

, na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni,

ter spodbujati stalno izboljševanje znanstvenega znanja na podlagi primerljivih kazalnikov, tudi na regionalni ravni, za premišljeno odločanje

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlagana sprememba poudarja ključno vlogo vseh ravni. Z njo se želi okrepiti zmogljivost za ocenjevanje napredka pri doseganju splošnih ciljev 8. OAP na vseh ravneh, vključno s kazalniki na regionalni ravni.

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Člen 3(1) – za točko (g) se doda nova točka (h)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| — | (h) | zagotoviti celovito udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti ter sodelovanje z njimi v vseh razsežnostih oblikovanja okoljske politike z uporabo sodelovalnega pristopa in pristopa upravljanja na več ravneh; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

—

(h)

(h)

zagotoviti celovito udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti ter sodelovanje z njimi v vseh razsežnostih oblikovanja okoljske politike z uporabo sodelovalnega pristopa in pristopa upravljanja na več ravneh;

zagotoviti celovito udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti ter sodelovanje z njimi v vseh razsežnostih oblikovanja okoljske politike z uporabo sodelovalnega pristopa in pristopa upravljanja na več ravneh;

Obrazložitev

Obrazložitev

Namen predlagane spremembe je prispevati h krepitvi razvijanja in izvajanja politik.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

Člen 3(1) – za točko (i) se doda nova točka (j)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| — | (j) | promovirati koristi 8. OAP na lokalni in regionalni ravni kot bistveni del uspešnega in učinkovitega izvajanja okoljske politike EU, kot je določeno v pregledu izvajanja okoljske politike; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

—

(j)

(j)

promovirati koristi 8. OAP na lokalni in regionalni ravni kot bistveni del uspešnega in učinkovitega izvajanja okoljske politike EU, kot je določeno v pregledu izvajanja okoljske politike;

promovirati koristi 8. OAP na lokalni in regionalni ravni kot bistveni del uspešnega in učinkovitega izvajanja okoljske politike EU, kot je določeno v pregledu izvajanja okoljske politike;

Obrazložitev

Obrazložitev

Pomembno je obveščati o koristih 8. OAP in jih promovirati, da se okrepi stopnja izvajanja okoljske politike.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

Člen 3(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov
  ter v mestih in na podeželju
  pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP. | Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP.
  EU bo spodbujala celovit pristop, prilagojen kraju oziroma območju, pri čemer bo upoštevala specifične izzive in prednosti vseh vrst skupnosti, tako mestnih kot podeželskih ter tudi obalnih in gorskih skupnosti ter skupnosti na otokih, otočjih in najbolj oddaljenih območjih. Ta pristop bo upošteval interakcije med skupnostmi in njihovo okolico, še posebej zaledji mestnih območij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov
  ter v mestih in na podeželju
  pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP.

ter v mestih in na podeželju

Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP.
  EU bo spodbujala celovit pristop, prilagojen kraju oziroma območju, pri čemer bo upoštevala specifične izzive in prednosti vseh vrst skupnosti, tako mestnih kot podeželskih ter tudi obalnih in gorskih skupnosti ter skupnosti na otokih, otočjih in najbolj oddaljenih območjih. Ta pristop bo upošteval interakcije med skupnostmi in njihovo okolico, še posebej zaledji mestnih območij.

EU bo spodbujala celovit pristop, prilagojen kraju oziroma območju, pri čemer bo upoštevala specifične izzive in prednosti vseh vrst skupnosti, tako mestnih kot podeželskih ter tudi obalnih in gorskih skupnosti ter skupnosti na otokih, otočjih in najbolj oddaljenih območjih. Ta pristop bo upošteval interakcije med skupnostmi in njihovo okolico, še posebej zaledji mestnih območij.

Obrazložitev

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti v EU se zelo razlikujejo, vsaka vrsta pa ima svoje izzive in prednosti. Okoljske politike imajo pogosto močno teritorialno komponento, ki jo je treba prilagoditi specifični situaciji na terenu. 7. OAP se je v glavnem osredotočil na mestno razsežnost. Predlog za 8. OAP omenja le mestna in podeželska območja. Za učinkovito izvajanje okoljskih politik EU je bistveno upoštevati veliko raznolikost skupnosti EU.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 4

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije redno ocenjuje in poroča o napredku Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev iz člena 3, ki to omogočajo. | 1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije redno ocenjuje in poroča o napredku Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev iz člena 3, ki to omogočajo. |
| 2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem. To ocenjevanje ne posega v obstoječe okvire za spremljanje, poročanje in upravljanje ter pokriva okoljsko in podnebno politiko. | 2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem. To ocenjevanje ne posega v obstoječe okvire za spremljanje, poročanje in upravljanje ter pokriva okoljsko in podnebno politiko. |
| 3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in znanja, zlasti z: | 3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in znanja, zlasti z: |
| (a) | zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije redno ocenjuje in poroča o napredku Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev iz člena 3, ki to omogočajo.

1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije redno ocenjuje in poroča o napredku Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev iz člena 3, ki to omogočajo.

2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem. To ocenjevanje ne posega v obstoječe okvire za spremljanje, poročanje in upravljanje ter pokriva okoljsko in podnebno politiko.

2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem. To ocenjevanje ne posega v obstoječe okvire za spremljanje, poročanje in upravljanje ter pokriva okoljsko in podnebno politiko.

3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in znanja, zlasti z:

3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in znanja, zlasti z:

(a)

zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji;

| (a) | zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji; |
| --- | --- |

(a)

zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji;

| (b) | delom na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju; |
| --- | --- |

(b)

delom na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju;

| (b) | delom na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju; |
| --- | --- |

(b)

delom na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju;

| (c) | pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni;

| (c) | pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni
  , regionalni ter lokalni
  ravni; |
| --- | --- |

(c)

pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni
  , regionalni ter lokalni
  ravni;

, regionalni ter lokalni

| (d) | povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus: |
| --- | --- |

(d)

povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus:

| (d) | povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus: |
| --- | --- |

(d)

povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus:

| (e) | nadaljnjim izboljšanjem dostopa do podatkov s programi Unije; |
| --- | --- |

(e)

nadaljnjim izboljšanjem dostopa do podatkov s programi Unije;

| (e) | nadaljnjim izboljšanjem dostopa do podatkov s programi Unije; |
| --- | --- |

(e)

nadaljnjim izboljšanjem dostopa do podatkov s programi Unije;

| (f) | zagotavljanjem preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanjem preglednosti in odgovornosti;

| (f) | izboljšanjem razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

(f)

izboljšanjem razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov na lokalni in regionalni ravni;

izboljšanjem razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov na lokalni in regionalni ravni;

| (g) | nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom, državljanom, socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje nanje ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju. |
| --- | --- |

(g)

(g)

nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom, državljanom, socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje nanje ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju.

| (g) | zagotavljanjem preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

(g)

(g)

zagotavljanjem preglednosti in odgovornosti;

| (h) | nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , državljanom, socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje nanje ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju; |
| --- | --- |

(h)

(h)

nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , državljanom, socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje nanje ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju;

na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

| (i) | spodbujanjem pozitivnih okoljskih vezi med mestnimi, primestnimi in podeželskimi območji v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 11 „trajnostna mesta in skupnosti“. |
| --- | --- |

(i)

(i)

spodbujanjem pozitivnih okoljskih vezi med mestnimi, primestnimi in podeželskimi območji v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 11 „trajnostna mesta in skupnosti“.

spodbujanjem pozitivnih okoljskih vezi med mestnimi, primestnimi in podeželskimi območji v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 11 „trajnostna mesta in skupnosti“.

4.   Komisija redno preučuje podatke in znanje, potrebno na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno z zmogljivostjo Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije za opravljanje nalog iz odstavka 3.

4.   Komisija redno preučuje podatke in znanje, potrebno na ravni Unije in na nacionalni ravni
  ter po potrebi na regionalni in lokalni ravni
  , vključno z zmogljivostjo Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije za opravljanje nalog iz odstavka 3.

Obrazložitev

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti imajo pomembno vlogo pri izvajanju okoljskih politik na terenu. Pri oblikovanju novega okvira za spremljanje bi bilo treba upoštevati ti ravni in poleg tega zagotoviti podatke, da se podpre izvajanje v lokalnih in regionalnih skupnostih.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja osmi okoljski akcijski program (8. OAP), ki opredeljuje strateški pristop okoljske in podnebne politike do leta 2030 in zarisuje dolgoročno vizijo do leta 2050 za dobro življenje ob upoštevanju omejitev našega planeta, pri čemer je osredotočen na boljše izvajanje in spremljanje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja osmi okoljski akcijski program (8. OAP), ki opredeljuje strateški pristop okoljske in podnebne politike do leta 2030 in zarisuje dolgoročno vizijo do leta 2050 za dobro življenje ob upoštevanju omejitev našega planeta, pri čemer je osredotočen na boljše izvajanje in spremljanje;

| 2. | se zavzema, da bi 8. OAP, na podlagi svoje dolgoročne naravnanosti in okoljskih prednostnih ciljev, v velikem obsegu dopolnjeval evropski zeleni dogovor in podpiral zeleno okrevanje EU; |
| --- | --- |

2.

se zavzema, da bi 8. OAP, na podlagi svoje dolgoročne naravnanosti in okoljskih prednostnih ciljev, v velikem obsegu dopolnjeval evropski zeleni dogovor in podpiral zeleno okrevanje EU;

| 3. | poziva, naj 8. OAP, ki v nasprotju s predhodniki ne vključuje ukrepov, glede tega ne pomeni precedensa za prihodnje programe; poudarja, da zeleni dogovor samo za obdobje do leta 2024 določa ukrepe, povezane s prednostnimi cilji 8. OAP, ki velja do leta 2030. Zato poziva, da se v 8. OAP pojasni, kako se bodo v okviru njegovega vmesnega pregleda določili novi ukrepi za dosego prednostnih ciljev programa; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj 8. OAP, ki v nasprotju s predhodniki ne vključuje ukrepov, glede tega ne pomeni precedensa za prihodnje programe; poudarja, da zeleni dogovor samo za obdobje do leta 2024 določa ukrepe, povezane s prednostnimi cilji 8. OAP, ki velja do leta 2030. Zato poziva, da se v 8. OAP pojasni, kako se bodo v okviru njegovega vmesnega pregleda določili novi ukrepi za dosego prednostnih ciljev programa;

| 4. | je zadovoljen, da je uspešnejše in učinkovitejše izvajanje v 8. OAP navedeno kot ključna prednostna naloga, zato poziva k ustreznim instrumentom, zadostnim sredstvom in inovativnim pristopom, s katerimi bodo lahko lokalne in regionalne oblasti zagotovile prilagojene rešitve za boljše izvajanje okoljskih politik na terenu; |
| --- | --- |

4.

je zadovoljen, da je uspešnejše in učinkovitejše izvajanje v 8. OAP navedeno kot ključna prednostna naloga, zato poziva k ustreznim instrumentom, zadostnim sredstvom in inovativnim pristopom, s katerimi bodo lahko lokalne in regionalne oblasti zagotovile prilagojene rešitve za boljše izvajanje okoljskih politik na terenu;

| 5. | poudarja, da težav pri izvajanju ni mogoče reševati zgolj z dodatno zakonodajo. Za doseganje ciljnih vrednosti in standardov so potrebni tudi podporni mehanizmi, novi pristopi in inovacije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da težav pri izvajanju ni mogoče reševati zgolj z dodatno zakonodajo. Za doseganje ciljnih vrednosti in standardov so potrebni tudi podporni mehanizmi, novi pristopi in inovacije;

| 6. | poudarja pozitivno vlogo tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja med Evropsko komisijo in Evropskim odborom regij in dejstvo, da je z vključitvijo v 7. OAP dobila trdno dolgoročno podlago; poziva, naj se z 8. OAP dodatno okrepi tehnična platforma za sodelovanje na področju okolja, ki sta jo vzpostavila komisija ENVE in GD za okolje z namenom spodbujanja dialoga in zbiranja informacij o lokalnih in regionalnih izzivih in rešitvah pri izvajanju okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

6.

poudarja pozitivno vlogo tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja med Evropsko komisijo in Evropskim odborom regij in dejstvo, da je z vključitvijo v 7. OAP dobila trdno dolgoročno podlago; poziva, naj se z 8. OAP dodatno okrepi tehnična platforma za sodelovanje na področju okolja, ki sta jo vzpostavila komisija ENVE in GD za okolje z namenom spodbujanja dialoga in zbiranja informacij o lokalnih in regionalnih izzivih in rešitvah pri izvajanju okoljske zakonodaje EU;

| 7. | poziva k okrepitvi baze znanja o okolju, da se izkoristi potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij, in k večji uporabi rešitev, ki temeljijo na naravi, in socialnih inovacij za izboljšanje izvajanja; |
| --- | --- |

7.

poziva k okrepitvi baze znanja o okolju, da se izkoristi potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij, in k večji uporabi rešitev, ki temeljijo na naravi, in socialnih inovacij za izboljšanje izvajanja;

| 8. | poudarja, da je tradicionalna, sektorska okoljska politika v veliki meri neučinkovita, zato bi moral 8. OAP za krepitev okoljske politike uvesti celovit pristop, obravnavati raznolike okoljske izzive, ustvariti sinergije in preprečevati neskladja med:






  (a) | ambicijami, časovnimi okviri, izvedbenimi postopki in orodji različnih okoljskih, energetskih in podnebnih politik |
| --- | --- | --- |

8.

poudarja, da je tradicionalna, sektorska okoljska politika v veliki meri neučinkovita, zato bi moral 8. OAP za krepitev okoljske politike uvesti celovit pristop, obravnavati raznolike okoljske izzive, ustvariti sinergije in preprečevati neskladja med:

(a)

ambicijami, časovnimi okviri, izvedbenimi postopki in orodji različnih okoljskih, energetskih in podnebnih politik

| (b) | ambicijami in časovnimi okviri mejnih vrednosti, določenih v okoljski zakonodaji EU in v politikah na podlagi virov; |
| --- | --- |

(b)

ambicijami in časovnimi okviri mejnih vrednosti, določenih v okoljski zakonodaji EU in v politikah na podlagi virov;

| 9. | opozarja na neskladje med sprejetjem 8. OAP in večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ter ponavlja, da bi moral biti postopek odločanja v okviru prihodnjih okoljskih akcijskih programov usklajen s časovnim okvirom večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

9.

opozarja na neskladje med sprejetjem 8. OAP in večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ter ponavlja, da bi moral biti postopek odločanja v okviru prihodnjih okoljskih akcijskih programov usklajen s časovnim okvirom večletnega finančnega okvira;

| 10. | ugotavlja, da so učinkovito zbiranje, obdelava in izkoriščanje podatkov o stanju okolja bistveni za doseganje zastavljenih ciljev. Vendar se prakse še vedno zelo razlikujejo in so pogosto premalo razvite, saj preveč tega dela – zlasti na lokalni in regionalni ravni – opravijo ljudje. OR zato poudarja potrebo po razvojnih dejavnostih in naložbah po vsej EU, ki bi omogočile enotnost potrebne obdelave podatkov, pri čemer je treba poudariti združljivost in uporabo avtomatiziranih podatkovnih tokov in odprtih vmesnikov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so učinkovito zbiranje, obdelava in izkoriščanje podatkov o stanju okolja bistveni za doseganje zastavljenih ciljev. Vendar se prakse še vedno zelo razlikujejo in so pogosto premalo razvite, saj preveč tega dela – zlasti na lokalni in regionalni ravni – opravijo ljudje. OR zato poudarja potrebo po razvojnih dejavnostih in naložbah po vsej EU, ki bi omogočile enotnost potrebne obdelave podatkov, pri čemer je treba poudariti združljivost in uporabo avtomatiziranih podatkovnih tokov in odprtih vmesnikov;

| 11. | meni, da je načelo neškodovanja ne le vodilo za zdravo življenje, temveč bi moralo usmerjati tudi načrte za okrevanje in odpornost, da se zagotovi povezovanje in skladnost politik; |
| --- | --- |

11.

meni, da je načelo neškodovanja ne le vodilo za zdravo življenje, temveč bi moralo usmerjati tudi načrte za okrevanje in odpornost, da se zagotovi povezovanje in skladnost politik;

| 12. | poziva k popolni vključitvi okoljskih in podnebnih politik ter politik, ki omogočajo krožno gospodarstvo, v proračunske, ekonomske in socialne ukrepe EU ter opozarja, da bi bilo treba pri prizadevanju za zeleno okrevanje upoštevati teritorialne razlike in izzive ter zagotoviti, da ne bi bila zanemarjena nobena skupnost; |
| --- | --- |

12.

poziva k popolni vključitvi okoljskih in podnebnih politik ter politik, ki omogočajo krožno gospodarstvo, v proračunske, ekonomske in socialne ukrepe EU ter opozarja, da bi bilo treba pri prizadevanju za zeleno okrevanje upoštevati teritorialne razlike in izzive ter zagotoviti, da ne bi bila zanemarjena nobena skupnost;

| 13. | se ponovno zavzema za celovit pristop, prilagojen kraju oziroma območju, kot najboljši način za uresničevanje zdravega življenja za vse v skladu s posebnimi značilnostmi določenega kraja ali območja, vključno z biokulturno raznolikostjo; |
| --- | --- |

13.

se ponovno zavzema za celovit pristop, prilagojen kraju oziroma območju, kot najboljši način za uresničevanje zdravega življenja za vse v skladu s posebnimi značilnostmi določenega kraja ali območja, vključno z biokulturno raznolikostjo;

| 14. | pozdravlja zavezanost strategiji za okrevanje, ki temelji na evropskem zelenem dogovoru, in ponovno izraža stališče, da so za soočanje z okoljskimi in podnebnimi izzivi ter izzivi v zvezi s prehodi potrebne obsežne zelene in modre naložbe ter inovacije na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zavezanost strategiji za okrevanje, ki temelji na evropskem zelenem dogovoru, in ponovno izraža stališče, da so za soočanje z okoljskimi in podnebnimi izzivi ter izzivi v zvezi s prehodi potrebne obsežne zelene in modre naložbe ter inovacije na vseh ravneh upravljanja;

| 15. | poziva k ambicioznim naložbam v ključnih zelenih sektorjih (npr. projekti za obnovljive vire energije, krožno gospodarstvo in prehod na okolju prijazne oblike prevoza), potrebnim za ustvarjanje odpornosti, rasti in delovnih mest v pravični, vključujoči in trajnostni družbi, ki temelji na solidarnosti, in opozarja na raznolike koristi, ki jih imajo te naložbe za gospodarstvo ter zdravje in dobro počutje ljudi. Lokalne in regionalne oblasti lahko imajo pomembno vlogo pri okrevanju, zato bi jih bilo treba, kjer je to smiselno, vključiti v načrtovanje in izvajanje teh naložb; |
| --- | --- |

15.

poziva k ambicioznim naložbam v ključnih zelenih sektorjih (npr. projekti za obnovljive vire energije, krožno gospodarstvo in prehod na okolju prijazne oblike prevoza), potrebnim za ustvarjanje odpornosti, rasti in delovnih mest v pravični, vključujoči in trajnostni družbi, ki temelji na solidarnosti, in opozarja na raznolike koristi, ki jih imajo te naložbe za gospodarstvo ter zdravje in dobro počutje ljudi. Lokalne in regionalne oblasti lahko imajo pomembno vlogo pri okrevanju, zato bi jih bilo treba, kjer je to smiselno, vključiti v načrtovanje in izvajanje teh naložb;

| 16. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri pritegnitvi državljanov, podjetij, raziskovalnih središč, znanstvenikov in lokalnih deležnikov k oblikovanju in izvajanju okoljskih politik; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri pritegnitvi državljanov, podjetij, raziskovalnih središč, znanstvenikov in lokalnih deležnikov k oblikovanju in izvajanju okoljskih politik;

| 17. | poziva k dobro delujočemu okviru upravljanja na več ravneh in spodbuja vse ravni upravljanja, naj si pri izvajanju 8. OAP prizadevajo za sodelovanje med upravami ter medregionalno, medobčinsko in čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

17.

poziva k dobro delujočemu okviru upravljanja na več ravneh in spodbuja vse ravni upravljanja, naj si pri izvajanju 8. OAP prizadevajo za sodelovanje med upravami ter medregionalno, medobčinsko in čezmejno sodelovanje;

| 18. | poudarja, da je potrebnih več raziskav, podatkov in znanja za obvladovanje specifičnih okoljskih izzivov in izkoriščanje priložnosti v različnih vrstah lokalnih in regionalnih skupnosti, pri čemer je treba upoštevati odseljevanje s podeželja, staranje prebivalstva in regionalne razlike, ter dodaja, da morajo biti ti podatki in znanje na voljo javnosti in lahko dostopni; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je potrebnih več raziskav, podatkov in znanja za obvladovanje specifičnih okoljskih izzivov in izkoriščanje priložnosti v različnih vrstah lokalnih in regionalnih skupnosti, pri čemer je treba upoštevati odseljevanje s podeželja, staranje prebivalstva in regionalne razlike, ter dodaja, da morajo biti ti podatki in znanje na voljo javnosti in lahko dostopni;

| 19. | opozarja, da je potrebnih več lokalnih podatkov, ki se med drugim zberejo neposredno med državljani ali zasebnimi organi, ki razvijajo zelene projekte (npr. prst, voda, opazovanje ptic, habitati itd.), in poziva Evropsko komisijo ter lokalne in regionalne oblasti, naj sodelujejo pri zbiranju podatkov, saj je to potrebno za boljše izvajanje OAP; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je potrebnih več lokalnih podatkov, ki se med drugim zberejo neposredno med državljani ali zasebnimi organi, ki razvijajo zelene projekte (npr. prst, voda, opazovanje ptic, habitati itd.), in poziva Evropsko komisijo ter lokalne in regionalne oblasti, naj sodelujejo pri zbiranju podatkov, saj je to potrebno za boljše izvajanje OAP;

| 20. | podpira oblikovanje novega okvira za spremljanje, pri čemer se ustrezno upoštevajo obstoječi okviri, kot je pregled izvajanja okoljske politike, in se zavzema za vključevanje OR ter lokalnih in regionalnih oblasti v proces posvetovanja, da se opredelijo ključni kazalniki, s katerimi se bo zagotovilo ustrezno upoštevanje lokalne in regionalne razsežnosti; |
| --- | --- |

20.

podpira oblikovanje novega okvira za spremljanje, pri čemer se ustrezno upoštevajo obstoječi okviri, kot je pregled izvajanja okoljske politike, in se zavzema za vključevanje OR ter lokalnih in regionalnih oblasti v proces posvetovanja, da se opredelijo ključni kazalniki, s katerimi se bo zagotovilo ustrezno upoštevanje lokalne in regionalne razsežnosti;

| 21. | poziva k stalnemu prizadevanju za krepitev okoljskega spremljanja (npr. biotska raznovrstnost, ničelno onesnaževanje, okolje brez strupov, revidirano krožno gospodarstvo), ki ga je treba povezati z orodji za medsektorsko spremljanje (npr. cilji trajnostnega razvoja, preglednica odpornosti, itd.), in uvedbo glavnih kazalnikov (npr. krožno gospodarstvo, podnebje in energija, okolje brez strupov, biotska raznovrstnost, ničelno onesnaževanje, pritiski na okolje, pregled izvajanja okoljske politike – kazalniki izvajanja, itd.), ki bodo temeljili na splošnih načelih, kot so zagotavljanje kakovosti, uravnoteženost, uporabnost, prednostno razvrščanje, prožnost, časovni okviri in periodičnost; |
| --- | --- |

21.

poziva k stalnemu prizadevanju za krepitev okoljskega spremljanja (npr. biotska raznovrstnost, ničelno onesnaževanje, okolje brez strupov, revidirano krožno gospodarstvo), ki ga je treba povezati z orodji za medsektorsko spremljanje (npr. cilji trajnostnega razvoja, preglednica odpornosti, itd.), in uvedbo glavnih kazalnikov (npr. krožno gospodarstvo, podnebje in energija, okolje brez strupov, biotska raznovrstnost, ničelno onesnaževanje, pritiski na okolje, pregled izvajanja okoljske politike – kazalniki izvajanja, itd.), ki bodo temeljili na splošnih načelih, kot so zagotavljanje kakovosti, uravnoteženost, uporabnost, prednostno razvrščanje, prožnost, časovni okviri in periodičnost;

| 22. | poziva, naj novi okvir za spremljanje v čim večji meri temelji na obstoječih instrumentih in kazalnikih za spremljanje, ki so na voljo v okviru okoljske politike ter upravljanja energetske unije in podnebnih ukrepov. Poleg tega naj združi tehnične zahteve glede poročanja, da se bo mogoče načeloma izogniti podvajanju in omejiti upravno breme; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj novi okvir za spremljanje v čim večji meri temelji na obstoječih instrumentih in kazalnikih za spremljanje, ki so na voljo v okviru okoljske politike ter upravljanja energetske unije in podnebnih ukrepov. Poleg tega naj združi tehnične zahteve glede poročanja, da se bo mogoče načeloma izogniti podvajanju in omejiti upravno breme;

| 23. | poudarja, da je mogoče izvajanje 8. OAP pospešiti s pobudami, kot sta sporazum o zelenih mestih ali evropsko leto bolj zelenih mest 2022, agendo za mesta ter prostovoljnim ukrepanjem, kot sta konvencija županov za podnebje in energijo ter opazovalna skupina za mobilnost v mestih, zato je treba te dodatno spodbujati; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je mogoče izvajanje 8. OAP pospešiti s pobudami, kot sta sporazum o zelenih mestih ali evropsko leto bolj zelenih mest 2022, agendo za mesta ter prostovoljnim ukrepanjem, kot sta konvencija županov za podnebje in energijo ter opazovalna skupina za mobilnost v mestih, zato je treba te dodatno spodbujati;

| 24. | se zavzema za večja prizadevanja v okoljskem izobraževanju in v projektih za okoljsko ozaveščanje mladih; |
| --- | --- |

24.

se zavzema za večja prizadevanja v okoljskem izobraževanju in v projektih za okoljsko ozaveščanje mladih;

| 25. | priznava, da je dosledno izvajanje številnih okoljskih politik mogoče doseči samo, če jih državljani v celoti upoštevajo v svojem vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

25.

priznava, da je dosledno izvajanje številnih okoljskih politik mogoče doseči samo, če jih državljani v celoti upoštevajo v svojem vsakdanjem življenju;

| 26. | priznava, da je treba več pozornosti nameniti povezavam med mestnimi območji in podeželskimi akterji ter dejstvu, da imajo geografski tipi, kot so gorska območja, otoki, obalni pasovi, najbolj oddaljene regije itd., izjemen potencial za razvoj zelenih naložb (npr. projekti za obnovljive vire energije); |
| --- | --- |

26.

priznava, da je treba več pozornosti nameniti povezavam med mestnimi območji in podeželskimi akterji ter dejstvu, da imajo geografski tipi, kot so gorska območja, otoki, obalni pasovi, najbolj oddaljene regije itd., izjemen potencial za razvoj zelenih naložb (npr. projekti za obnovljive vire energije);

| 27. | opozarja na zavezo, ki so jo sprejele ranljive regije, vključno s premogovno in ogljično intenzivnimi regijami, ter najbolj oddaljene regije, da bodo do leta 2040 dosegle razogljičenje, zato predlaga, da se podprejo prizadevanja teh regij in s tem pospešijo njihove strategije za globalne spremembe, s čimer bi jim omogočili, da postanejo preskusni laboratoriji in testno okolje za težave, ki jih je treba rešiti, da bi dosegli cilje na tem področju; |
| --- | --- |

27.

opozarja na zavezo, ki so jo sprejele ranljive regije, vključno s premogovno in ogljično intenzivnimi regijami, ter najbolj oddaljene regije, da bodo do leta 2040 dosegle razogljičenje, zato predlaga, da se podprejo prizadevanja teh regij in s tem pospešijo njihove strategije za globalne spremembe, s čimer bi jim omogočili, da postanejo preskusni laboratoriji in testno okolje za težave, ki jih je treba rešiti, da bi dosegli cilje na tem področju;

| 28. | se strinja z uvodno izjavo 19 predloga o OAP, v kateri je navedeno, da države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev programa. Predlog v svoji sedanji obliki ne zbuja nobenih pomislekov v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti niti v zvezi s spoštovanjem načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

28.

se strinja z uvodno izjavo 19 predloga o OAP, v kateri je navedeno, da države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev programa. Predlog v svoji sedanji obliki ne zbuja nobenih pomislekov v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti niti v zvezi s spoštovanjem načela sorazmernosti;

| 29. | podpira krepitev sistema EU za dostop do pravnega varstva in predlagane spremembe Aarhuške konvencije (1); poudarja, da je treba okrepiti sistem EU v zvezi z dostopom do informacij, udeležbo javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah; poziva Komisijo, naj spodbuja dialog z OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi in tako zagotovi, da imajo lokalne skupnosti na voljo ustrezne možnosti dostopa do pravnega varstva in lahko v polni meri prispevajo k boljšemu izvajanju okoljske politike EU. |
| --- | --- |

29.

podpira krepitev sistema EU za dostop do pravnega varstva in predlagane spremembe Aarhuške konvencije (1

| 30. | predlaga, da se oceni možnost vzpostavitve mreže „ambasadorjev“ v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ki bi spodbujala izvajanje okoljske zakonodaje na vseh ravneh upravljanja, in sicer v obliki, ki bi dopolnjevala in bila združljiva z obstoječimi prizadevanji, kot so instrument za izmenjavo informacij in tehnično pomoč med strokovnjaki (TAIEX), pregled izvajanja okoljske politike, sporazum o zelenih mestih in biogeografski proces Natura 2000. |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se oceni možnost vzpostavitve mreže „ambasadorjev“ v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ki bi spodbujala izvajanje okoljske zakonodaje na vseh ravneh upravljanja, in sicer v obliki, ki bi dopolnjevala in bila združljiva z obstoječimi prizadevanji, kot so instrument za izmenjavo informacij in tehnično pomoč med strokovnjaki (TAIEX), pregled izvajanja okoljske politike, sporazum o zelenih mestih in biogeografski proces Natura 2000.

V Bruslju, 5. februarja 2021

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Besedila in dodatne informacije so na voljo v sporočilu za javnost: https://ec.europa.eu/environment/news/commission-proposes-improve-public-scrutiny-eu-acts-related-environment-2020-10-14_en.

1

---