# Den Europæiske Unions C 191/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 191 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang18. maj 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 191

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang18. maj 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | RÅDET |
| 2021/C 191/01 | Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 18/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale KoordinationscentreVedtaget af Rådet den 20. april 2021 | 1 |
| 2021/C 191/02 | Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 18/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre | 32 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2021/C 191/01

Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 18/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale KoordinationscentreVedtaget af Rådet den 20. april 2021

1

2021/C 191/02

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 18/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre

32

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 18.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/1

---

RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING (EU) Nr. 18/2021

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre

Vedtaget af Rådet den 20. april 2021

2021/C 191/01

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3, og artikel 188, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Størstedelen af Unionens befolkning har en internetforbindelse. Menneskers dagligdag og økonomierne bliver mere og mere afhængige af digitale teknologier. Borgere og virksomheder bliver i stadig større omfang udsat for alvorlige cybersikkerhedshændelser, og mange virksomheder i Unionen oplever mindst én cybersikkerhedshændelse hvert år. Dette understreger behovet for robusthed, for styrkelse af teknologiske og industrielle evner og for anvendelsen af høje cybersikkerhedsstandarder og holistiske cybersikkerhedsløsninger, der involverer mennesker, produkter, processer og teknologi i Unionen, samt behovet for EU-lederskab på cybersikkerhedsområdet og området for digital autonomi. Cybersikkerhed kan også forbedres ved at øge kendskabet til cybersikkerhedstrusler og ved at udvikle kompetencer, kapaciteter og evner i hele Unionen under nøje hensyntagen til samfundsmæssige og etiske konsekvenser og betænkeligheder. |
| --- | --- |

(1)

Størstedelen af Unionens befolkning har en internetforbindelse. Menneskers dagligdag og økonomierne bliver mere og mere afhængige af digitale teknologier. Borgere og virksomheder bliver i stadig større omfang udsat for alvorlige cybersikkerhedshændelser, og mange virksomheder i Unionen oplever mindst én cybersikkerhedshændelse hvert år. Dette understreger behovet for robusthed, for styrkelse af teknologiske og industrielle evner og for anvendelsen af høje cybersikkerhedsstandarder og holistiske cybersikkerhedsløsninger, der involverer mennesker, produkter, processer og teknologi i Unionen, samt behovet for EU-lederskab på cybersikkerhedsområdet og området for digital autonomi. Cybersikkerhed kan også forbedres ved at øge kendskabet til cybersikkerhedstrusler og ved at udvikle kompetencer, kapaciteter og evner i hele Unionen under nøje hensyntagen til samfundsmæssige og etiske konsekvenser og betænkeligheder.

| (2) | Unionen har i tidens løb regelmæssigt øget sine aktiviteter til at håndtere stadig større cybersikkerhedsudfordringer efter den cybersikkerhedsstrategi, der blev fremsat af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) i deres fælles meddelelse af 7. februar 2013 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« (»2013-strategien for cybersikkerhed«). 2013-strategien for cybersikkerhed havde til formål at fremme et pålideligt, sikkert og åbent cyberøkosystem. I 2016 vedtog Unionen de første foranstaltninger inden for cybersikkerhed med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om sikkerhed for net- og informationssystemer. |
| --- | --- |

(2)

Unionen har i tidens løb regelmæssigt øget sine aktiviteter til at håndtere stadig større cybersikkerhedsudfordringer efter den cybersikkerhedsstrategi, der blev fremsat af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) i deres fælles meddelelse af 7. februar 2013 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« (»2013-strategien for cybersikkerhed«). 2013-strategien for cybersikkerhed havde til formål at fremme et pålideligt, sikkert og åbent cyberøkosystem. I 2016 vedtog Unionen de første foranstaltninger inden for cybersikkerhed med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om sikkerhed for net- og informationssystemer.

| (3) | I september 2017 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU« for yderligere at styrke Unionens robusthed over for, afskrækkelse af og reaktion på cyberangreb. |
| --- | --- |

(3)

I september 2017 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU« for yderligere at styrke Unionens robusthed over for, afskrækkelse af og reaktion på cyberangreb.

| (4) | På det digitale topmøde i Tallinn i september 2017 opfordrede stats- og regeringscheferne Unionen til at blive en global leder inden for cybersikkerhed senest i 2025 for at sikre tillid og beskyttelse af borgere, forbrugere og virksomheder på nettet og for at muliggøre et frit, mere sikkert og lovstyret internet og erklærede deres hensigt til i højere grad at gøre brug af open source-løsninger og åbne standarder i forbindelse med bygning og genopbygning af systemer og løsninger vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og navnlig undgå leverandørbinding, herunder dem, der udvikles eller fremmes af EU-programmer for interoperabilitet og standardisering, såsom ISA2. |
| --- | --- |

(4)

På det digitale topmøde i Tallinn i september 2017 opfordrede stats- og regeringscheferne Unionen til at blive en global leder inden for cybersikkerhed senest i 2025 for at sikre tillid og beskyttelse af borgere, forbrugere og virksomheder på nettet og for at muliggøre et frit, mere sikkert og lovstyret internet og erklærede deres hensigt til i højere grad at gøre brug af open source-løsninger og åbne standarder i forbindelse med bygning og genopbygning af systemer og løsninger vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og navnlig undgå leverandørbinding, herunder dem, der udvikles eller fremmes af EU-programmer for interoperabilitet og standardisering, såsom ISA2.

| (5) | Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (»kompetencecentret«), som oprettes ved denne forordning, bør bidrage til at øge sikkerheden i net- og informationssystemerne, herunder internettet og anden infrastruktur, der er kritisk for samfundets funktion, såsom transport, sundhed, energi, digital infrastruktur, vand, de finansielle markeder og banksystemerne. |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (»kompetencecentret«), som oprettes ved denne forordning, bør bidrage til at øge sikkerheden i net- og informationssystemerne, herunder internettet og anden infrastruktur, der er kritisk for samfundets funktion, såsom transport, sundhed, energi, digital infrastruktur, vand, de finansielle markeder og banksystemerne.

| (6) | De væsentlige nedbrud af net- og informationssystemer kan påvirke individuelle medlemsstater og Unionen som helhed. En høj grad af sikkerhed i net- og informationssystemer i hele Unionen er derfor afgørende for både samfundet og økonomien. På nuværende tidspunkt er Unionen afhængig af ikkeeuropæiske udbydere af cybersikkerhed. Det er imidlertid i Unionens strategiske interesse at sikre, at den bevarer og udvikler afgørende forskningsmæssige og teknologiske cybersikkerhedskapaciteter for at sikre borgeres og virksomheders net- og informationssystemer, og navnlig at beskytte kritiske net- og informationssystemer og tilvejebringe vigtige cybersikkerhedstjenester. |
| --- | --- |

(6)

De væsentlige nedbrud af net- og informationssystemer kan påvirke individuelle medlemsstater og Unionen som helhed. En høj grad af sikkerhed i net- og informationssystemer i hele Unionen er derfor afgørende for både samfundet og økonomien. På nuværende tidspunkt er Unionen afhængig af ikkeeuropæiske udbydere af cybersikkerhed. Det er imidlertid i Unionens strategiske interesse at sikre, at den bevarer og udvikler afgørende forskningsmæssige og teknologiske cybersikkerhedskapaciteter for at sikre borgeres og virksomheders net- og informationssystemer, og navnlig at beskytte kritiske net- og informationssystemer og tilvejebringe vigtige cybersikkerhedstjenester.

| (7) | Der findes omfattende ekspertise og erfaring inden for forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet i Unionen, men forskningsmiljøers og erhvervslivets indsats er fragmenteret og savner tilpasning og en fælles mission, hvilket hæmmer konkurrenceevnen og den effektive beskyttelse af net og systemer på dette område. Det er nødvendigt, at sådan indsats og ekspertise samles, bruges i netværk og anvendes på en effektiv måde for at styrke og supplere eksisterende forskning, teknologi og industrielle kapaciteter og færdigheder på EU-plan og nationalt plan. Selv om IKT-sektoren står over for store udfordringer, såsom imødekommelse af efterspørgslen efter kvalificeret arbejdskraft, kan den drage fordel af at repræsentere mangfoldigheden i samfundet som helhed, at opnå en afbalanceret repræsentation af kønnene, etnisk diversitet og ikkeforskelsbehandling af personer med handicap samt at lette adgangen til viden og uddannelse for fremtidige cybersikkerhedseksperter, herunder uddannelsen af sådanne eksperter i ikkeformelle sammenhænge, f.eks. i free and open source software-projekter, borgerteknologi samt nystartede virksomheder og mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

(7)

Der findes omfattende ekspertise og erfaring inden for forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet i Unionen, men forskningsmiljøers og erhvervslivets indsats er fragmenteret og savner tilpasning og en fælles mission, hvilket hæmmer konkurrenceevnen og den effektive beskyttelse af net og systemer på dette område. Det er nødvendigt, at sådan indsats og ekspertise samles, bruges i netværk og anvendes på en effektiv måde for at styrke og supplere eksisterende forskning, teknologi og industrielle kapaciteter og færdigheder på EU-plan og nationalt plan. Selv om IKT-sektoren står over for store udfordringer, såsom imødekommelse af efterspørgslen efter kvalificeret arbejdskraft, kan den drage fordel af at repræsentere mangfoldigheden i samfundet som helhed, at opnå en afbalanceret repræsentation af kønnene, etnisk diversitet og ikkeforskelsbehandling af personer med handicap samt at lette adgangen til viden og uddannelse for fremtidige cybersikkerhedseksperter, herunder uddannelsen af sådanne eksperter i ikkeformelle sammenhænge, f.eks. i free and open source software-projekter, borgerteknologi samt nystartede virksomheder og mikrovirksomheder.

| (8) | Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er afgørende interessenter i Unionens cybersikkerhedssektor og kan levere banebrydende løsninger pga. deres smidighed. SMV'er, der ikke er specialiseret i cybersikkerhed, er imidlertid også mere sårbare over for cybersikkerhedshændelser på grund af de høje krav til investeringer og viden, der er nødvendige for etableringen af effektive cybersikkerhedsløsninger. Derfor er det nødvendigt, at kompetencecentret og Netværket af Nationale Koordinationscentre (»netværket«) yder støtte til SMV'er ved at lette SMV'ers adgang til viden og skræddersy adgang til forsknings- og udviklingsresultater, så SMV'erne bliver i stand til i tilstrækkelig grad at beskytte sig selv og for at give mulighed for, at SMV'er, der er aktive inden for cybersikkerhed, er konkurrencedygtige og kan bidrage til, at Unionen kan bevare sin førende position på cybersikkerhedsområdet. |
| --- | --- |

(8)

Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er afgørende interessenter i Unionens cybersikkerhedssektor og kan levere banebrydende løsninger pga. deres smidighed. SMV'er, der ikke er specialiseret i cybersikkerhed, er imidlertid også mere sårbare over for cybersikkerhedshændelser på grund af de høje krav til investeringer og viden, der er nødvendige for etableringen af effektive cybersikkerhedsløsninger. Derfor er det nødvendigt, at kompetencecentret og Netværket af Nationale Koordinationscentre (»netværket«) yder støtte til SMV'er ved at lette SMV'ers adgang til viden og skræddersy adgang til forsknings- og udviklingsresultater, så SMV'erne bliver i stand til i tilstrækkelig grad at beskytte sig selv og for at give mulighed for, at SMV'er, der er aktive inden for cybersikkerhed, er konkurrencedygtige og kan bidrage til, at Unionen kan bevare sin førende position på cybersikkerhedsområdet.

| (9) | Ekspertise findes uden for industri- og forskningssammenhænge. Ikkekommercielle og prækommercielle projekter, betegnet som borgerteknologiprojekter, bruger åbne standarder, åbne data samt free and open source software i samfundets og offentlighedens interesse. |
| --- | --- |

(9)

Ekspertise findes uden for industri- og forskningssammenhænge. Ikkekommercielle og prækommercielle projekter, betegnet som borgerteknologiprojekter, bruger åbne standarder, åbne data samt free and open source software i samfundets og offentlighedens interesse.

| (10) | Cybersikkerhedsområdet er alsidigt. Relevante interessenter omfatter interessenter fra offentlige enheder, medlemsstaterne og Unionen, samt fra industrien, civilsamfundet, såsom fagforeninger, forbrugersammenslutninger, fællesskabet omkring free and open source software samt den akademiske verden og forskningsverdenen og andre enheder. |
| --- | --- |

(10)

Cybersikkerhedsområdet er alsidigt. Relevante interessenter omfatter interessenter fra offentlige enheder, medlemsstaterne og Unionen, samt fra industrien, civilsamfundet, såsom fagforeninger, forbrugersammenslutninger, fællesskabet omkring free and open source software samt den akademiske verden og forskningsverdenen og andre enheder.

| (11) | Rådets konklusioner, der blev vedtaget i november 2017, opfordrede Kommissionen til hurtigt at forelægge en konsekvensanalyse om mulighederne for at oprette et netværk af kompetencecentre for cybersikkerhed og et europæisk forsknings- og kompetencecenter for cybersikkerhed og inden midten af 2018 at foreslå det relevante retlige instrument til skabelsen af sådan et netværk and sådanne centre. |
| --- | --- |

(11)

Rådets konklusioner, der blev vedtaget i november 2017, opfordrede Kommissionen til hurtigt at forelægge en konsekvensanalyse om mulighederne for at oprette et netværk af kompetencecentre for cybersikkerhed og et europæisk forsknings- og kompetencecenter for cybersikkerhed og inden midten af 2018 at foreslå det relevante retlige instrument til skabelsen af sådan et netværk and sådanne centre.

| (12) | Unionen mangler stadig tilstrækkelige teknologiske og industrielle kapaciteter og evner til selv at sikre sin økonomi og kritiske infrastruktur og blive en global leder på cybersikkerhedsområdet. Der er en utilstrækkelig grad af strategisk og bæredygtig koordinering og samarbejde mellem industrier, cybersikkerhedsforskningsmiljøer og regeringer. Unionen lider under utilstrækkelige investeringer og begrænset adgang til cybersikkerhedsknowhow, -færdigheder og -faciliteter, og kun få af Unionens resultater af forskning og innovation på cybersikkerhedsområdet omsættes til salgbare løsninger eller udnyttes bredt i hele økonomien. |
| --- | --- |

(12)

Unionen mangler stadig tilstrækkelige teknologiske og industrielle kapaciteter og evner til selv at sikre sin økonomi og kritiske infrastruktur og blive en global leder på cybersikkerhedsområdet. Der er en utilstrækkelig grad af strategisk og bæredygtig koordinering og samarbejde mellem industrier, cybersikkerhedsforskningsmiljøer og regeringer. Unionen lider under utilstrækkelige investeringer og begrænset adgang til cybersikkerhedsknowhow, -færdigheder og -faciliteter, og kun få af Unionens resultater af forskning og innovation på cybersikkerhedsområdet omsættes til salgbare løsninger eller udnyttes bredt i hele økonomien.

| (13) | Oprettelsen af netværket og kompetencecentret med mandat til at træffe foranstaltninger til støtte for industrielle teknologier og inden for forskning og innovation, er den bedste måde at nå denne forordnings mål, samtidig med at den giver den største økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige virkning og beskytter Unionens interesser. |
| --- | --- |

(13)

Oprettelsen af netværket og kompetencecentret med mandat til at træffe foranstaltninger til støtte for industrielle teknologier og inden for forskning og innovation, er den bedste måde at nå denne forordnings mål, samtidig med at den giver den største økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige virkning og beskytter Unionens interesser.

| (14) | Kompetencecentret bør være Unionens vigtigste instrument for pooling af investeringer i forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og for gennemførelse af relevante projekter og initiativer sammen med netværket. Kompetencecentret bør håndtere cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte gennem Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (4) (1), og programmet for et digitalt Europa, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (5) (2) og bør, hvor det er relevant, være åbent for andre programmer. Denne tilgang bør bidrage til at skabe synergier og koordinere finansiel støtte i forbindelse med EU-initiativer inden for forskning og udvikling, innovation, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og bør undgå unødig overlap. |
| --- | --- |

(14)

Kompetencecentret bør være Unionens vigtigste instrument for pooling af investeringer i forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og for gennemførelse af relevante projekter og initiativer sammen med netværket. Kompetencecentret bør håndtere cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte gennem Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (4) (1), og programmet for et digitalt Europa, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (5) (2) og bør, hvor det er relevant, være åbent for andre programmer. Denne tilgang bør bidrage til at skabe synergier og koordinere finansiel støtte i forbindelse med EU-initiativer inden for forskning og udvikling, innovation, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og bør undgå unødig overlap.

| (15) | Det er vigtigt at sikre respekt for grundlæggende rettigheder og etisk adfærd i de cybersikkerhedsforskningsprojekter, der støttes af kompetencecentret. |
| --- | --- |

(15)

Det er vigtigt at sikre respekt for grundlæggende rettigheder og etisk adfærd i de cybersikkerhedsforskningsprojekter, der støttes af kompetencecentret.

| (16) | Kompetencecentret bør ikke udføre operationelle cybersikkerhedsopgaver såsom opgaver i forbindelse med enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT'er), herunder overvågning og håndtering af cybersikkerhedshændelser. Kompetencecentret bør imidlertid kunne lette udviklingen af IKT-infrastrukturer til gavn for industrier, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, civilsamfundet og den offentlige sektor i overensstemmelse med missionen og målene fastsat i denne forordning. Hvor CSIRT'er og andre interessenter søger at fremme rapporteringen og afsløringen af sårbarheder, bør kompetencecentret og medlemmerne af Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed (»fællesskabet«) kunne støtte disse interessenter på deres anmodning inden for rammerne af deres respektive opgaver, samtidig med at overlap med Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 (6) undgås. |
| --- | --- |

(16)

Kompetencecentret bør ikke udføre operationelle cybersikkerhedsopgaver såsom opgaver i forbindelse med enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT'er), herunder overvågning og håndtering af cybersikkerhedshændelser. Kompetencecentret bør imidlertid kunne lette udviklingen af IKT-infrastrukturer til gavn for industrier, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, civilsamfundet og den offentlige sektor i overensstemmelse med missionen og målene fastsat i denne forordning. Hvor CSIRT'er og andre interessenter søger at fremme rapporteringen og afsløringen af sårbarheder, bør kompetencecentret og medlemmerne af Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed (»fællesskabet«) kunne støtte disse interessenter på deres anmodning inden for rammerne af deres respektive opgaver, samtidig med at overlap med Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 (6) undgås.

| (17) | Kompetencecentret, fællesskabet og netværket har til hensigt at drage fordel af erfaringerne og relevante interessenters brede repræsentation opbygget gennem det kontraktlige offentlig-private partnerskab om cybersikkerhed mellem Kommissionen og Den Europæiske Cybersikkerhedsorganisation (ECSO) under varigheden af Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), af de indhøstede erfaringer fra fire pilotprojekter, der blev iværksat i begyndelsen af 2019 under Horisont 2020, nemlig Concordia, Echo, Sparta og CyberSec4Europe, og af pilotprojektet og den forberedende foranstaltning vedrørende audit af free and open source software (EU FOSSA) med henblik på forvaltning af fællesskabet og repræsentationen af fællesskabet i kompetencecentret. |
| --- | --- |

(17)

Kompetencecentret, fællesskabet og netværket har til hensigt at drage fordel af erfaringerne og relevante interessenters brede repræsentation opbygget gennem det kontraktlige offentlig-private partnerskab om cybersikkerhed mellem Kommissionen og Den Europæiske Cybersikkerhedsorganisation (ECSO) under varigheden af Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), af de indhøstede erfaringer fra fire pilotprojekter, der blev iværksat i begyndelsen af 2019 under Horisont 2020, nemlig Concordia, Echo, Sparta og CyberSec4Europe, og af pilotprojektet og den forberedende foranstaltning vedrørende audit af free and open source software (EU FOSSA) med henblik på forvaltning af fællesskabet og repræsentationen af fællesskabet i kompetencecentret.

| (18) | I betragtning af omfanget af den udfordring, som cybersikkerhed udgør, og i betragtning af de investeringer, der foretages i cybersikkerhedskapaciteter og -evner i andre dele af verden, bør Unionen og medlemsstaterne opfordres til at øge deres økonomiske støtte til forskning, udvikling og ibrugtagning på dette område. For at opnå stordriftsfordele og et sammenligneligt beskyttelsesniveau i hele Unionen bør medlemsstaterne bruge deres kræfter på en EU-ramme ved aktivt at bidrage til kompetencecentrets og netværkets arbejde. |
| --- | --- |

(18)

I betragtning af omfanget af den udfordring, som cybersikkerhed udgør, og i betragtning af de investeringer, der foretages i cybersikkerhedskapaciteter og -evner i andre dele af verden, bør Unionen og medlemsstaterne opfordres til at øge deres økonomiske støtte til forskning, udvikling og ibrugtagning på dette område. For at opnå stordriftsfordele og et sammenligneligt beskyttelsesniveau i hele Unionen bør medlemsstaterne bruge deres kræfter på en EU-ramme ved aktivt at bidrage til kompetencecentrets og netværkets arbejde.

| (19) | For at fremme Unionens konkurrenceevne og høje cybersikkerhedsstandarder internationalt bør kompetencecentret og fællesskabet tilstræbe udveksling af udviklinger på cybersikkerhedsområdet, herunder for så vidt angår produkter og processer, standarder og tekniske standarder, med det internationale samfund, hvor det er relevant i forhold til kompetencecentrets mission, mål og opgaver. Relevante tekniske standarder kunne med henblik på denne forordning omfatte etableringen af referenceimplementeringer, herunder dem der offentliggøres som led i åbne standardlicenser. |
| --- | --- |

(19)

For at fremme Unionens konkurrenceevne og høje cybersikkerhedsstandarder internationalt bør kompetencecentret og fællesskabet tilstræbe udveksling af udviklinger på cybersikkerhedsområdet, herunder for så vidt angår produkter og processer, standarder og tekniske standarder, med det internationale samfund, hvor det er relevant i forhold til kompetencecentrets mission, mål og opgaver. Relevante tekniske standarder kunne med henblik på denne forordning omfatte etableringen af referenceimplementeringer, herunder dem der offentliggøres som led i åbne standardlicenser.

| (20) | Kompetencecentret har hjemsted i Bukarest. |
| --- | --- |

(20)

Kompetencecentret har hjemsted i Bukarest.

| (21) | Når kompetencecentret forbereder sit årlige arbejdsprogram (det årlige arbejdsprogram), bør det underrette Kommissionen om sine samfinansieringsbehov på grundlag af medlemsstaternes planlagte samfinansieringsandel til fælles tiltag, således at Kommissionen kan tage hensyn til Unionens modsvarende bidrag i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til Unionens almindelige budget for det følgende år. |
| --- | --- |

(21)

Når kompetencecentret forbereder sit årlige arbejdsprogram (det årlige arbejdsprogram), bør det underrette Kommissionen om sine samfinansieringsbehov på grundlag af medlemsstaternes planlagte samfinansieringsandel til fælles tiltag, således at Kommissionen kan tage hensyn til Unionens modsvarende bidrag i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til Unionens almindelige budget for det følgende år.

| (22) | Når Kommissionen udarbejder arbejdsprogrammet for Horisont Europa for så vidt angår spørgsmål vedrørende cybersikkerhed, herunder i forbindelse med sin interessenthøringsproces og især inden vedtagelsen af det pågældende arbejdsprogram, bør Kommissionen tage hensyn til kompetencecentrets input og bør dele dette input med programudvalget for Horisont Europa. |
| --- | --- |

(22)

Når Kommissionen udarbejder arbejdsprogrammet for Horisont Europa for så vidt angår spørgsmål vedrørende cybersikkerhed, herunder i forbindelse med sin interessenthøringsproces og især inden vedtagelsen af det pågældende arbejdsprogram, bør Kommissionen tage hensyn til kompetencecentrets input og bør dele dette input med programudvalget for Horisont Europa.

| (23) | Kompetencecentret bør for at kunne udføre sin rolle på cybersikkerhedsområdet, lette netværkets inddragelse og sikre en stærk forvaltningsrolle for medlemsstaterne oprettes som et EU-organ med status som juridisk person, som Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 (8) skal finder anvendelse på. Kompetencecentret bør udfylde en dobbelt rolle ved dels at påtage sig specifikke opgaver inden for området for cybersikkerhedsindustri, -teknologi og -forskning som fastsat i denne forordning, dels at forvalte cybersikkerhedsrelaterede midler fra flere programmer samtidig, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa og eventuelt også fra andre EU-programmer. En sådan forvaltning vil skulle være i overensstemmelse med de regler, der gælder for de pågældende programmer. I betragtning af, at finansieringen af kompetencecentrets drift primært vil hidrøre fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, er det ikke desto mindre nødvendigt, at kompetencecentret betragtes som et partnerskab med henblik på gennemførelse af budgettet, herunder under programmeringsfasen. |
| --- | --- |

(23)

Kompetencecentret bør for at kunne udføre sin rolle på cybersikkerhedsområdet, lette netværkets inddragelse og sikre en stærk forvaltningsrolle for medlemsstaterne oprettes som et EU-organ med status som juridisk person, som Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 (8) skal finder anvendelse på. Kompetencecentret bør udfylde en dobbelt rolle ved dels at påtage sig specifikke opgaver inden for området for cybersikkerhedsindustri, -teknologi og -forskning som fastsat i denne forordning, dels at forvalte cybersikkerhedsrelaterede midler fra flere programmer samtidig, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa og eventuelt også fra andre EU-programmer. En sådan forvaltning vil skulle være i overensstemmelse med de regler, der gælder for de pågældende programmer. I betragtning af, at finansieringen af kompetencecentrets drift primært vil hidrøre fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, er det ikke desto mindre nødvendigt, at kompetencecentret betragtes som et partnerskab med henblik på gennemførelse af budgettet, herunder under programmeringsfasen.

| (24) | Som følge af Unionens bidrag skal adgangen til resultaterne af kompetencecentrets aktiviteter og projekter skal være så åben som mulig og så lukket som nødvendigt, og videreanvendelse af sådanne resultater skal være mulig, hvor det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

(24)

Som følge af Unionens bidrag skal adgangen til resultaterne af kompetencecentrets aktiviteter og projekter skal være så åben som mulig og så lukket som nødvendigt, og videreanvendelse af sådanne resultater skal være mulig, hvor det er hensigtsmæssigt.

| (25) | Kompetencecentret bør lette og koordinere netværkets arbejde. Netværket bør bestå af et nationalt koordinationscentre fra hver medlemsstat. Nationale koordinationscentre, som af Kommissionen er blevet anerkendt som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler med henblik på at nå missionen og målene fastsat i denne forordning, bør modtage Unionens direkte finansielle støtte, herunder tilskud uden indkaldelse af forslag, med henblik på at udføre deres aktiviteter i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(25)

Kompetencecentret bør lette og koordinere netværkets arbejde. Netværket bør bestå af et nationalt koordinationscentre fra hver medlemsstat. Nationale koordinationscentre, som af Kommissionen er blevet anerkendt som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler med henblik på at nå missionen og målene fastsat i denne forordning, bør modtage Unionens direkte finansielle støtte, herunder tilskud uden indkaldelse af forslag, med henblik på at udføre deres aktiviteter i forbindelse med denne forordning.

| (26) | Nationale koordinationscentre bør være offentlige enheder eller enheder med overvejende offentlig deltagelse, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder ved delegation, og de bør udvælges af medlemsstaterne. Det bør være muligt for et nationalt koordinationscenters funktioner i en given medlemsstat at blive varetaget af en enhed, som udfører andre funktioner, der hidrører fra EU-retten, såsom en national kompetent myndigheds funktioner, et centralt kontaktpunkts funktioner som omhandlet i direktiv (EU) 2016/1148 eller enhver anden EU-forordning, eller et digitalt innovationsknudepunkts funktioner som omhandlet i forordning (EU) 2021/... (3). Andre offentlige enheder eller enheder, der udøver offentlige administrative funktioner i en medlemsstat, bør kunne bistå det nationale koordinationscenter i den pågældende medlemsstat med udførelsen af dets opgaver. |
| --- | --- |

(26)

Nationale koordinationscentre bør være offentlige enheder eller enheder med overvejende offentlig deltagelse, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder ved delegation, og de bør udvælges af medlemsstaterne. Det bør være muligt for et nationalt koordinationscenters funktioner i en given medlemsstat at blive varetaget af en enhed, som udfører andre funktioner, der hidrører fra EU-retten, såsom en national kompetent myndigheds funktioner, et centralt kontaktpunkts funktioner som omhandlet i direktiv (EU) 2016/1148 eller enhver anden EU-forordning, eller et digitalt innovationsknudepunkts funktioner som omhandlet i forordning (EU) 2021/... (3). Andre offentlige enheder eller enheder, der udøver offentlige administrative funktioner i en medlemsstat, bør kunne bistå det nationale koordinationscenter i den pågældende medlemsstat med udførelsen af dets opgaver.

| (27) | Nationale koordinationscentre bør have den nødvendige administrative kapacitet, bør råde over eller have adgang til industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertise inden for cybersikkerhed og bør være i stand til effektivt at inddrage og koordinere med erhvervslivet, den offentlige sektor og forskningsverdenen. |
| --- | --- |

(27)

Nationale koordinationscentre bør have den nødvendige administrative kapacitet, bør råde over eller have adgang til industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertise inden for cybersikkerhed og bør være i stand til effektivt at inddrage og koordinere med erhvervslivet, den offentlige sektor og forskningsverdenen.

| (28) | Uddannelse i medlemsstaterne bør afspejle vigtigheden af at have tilstrækkelig kendskab til og færdigheder inden for cybersikkerhed. Med henblik herpå, under hensyn til ENISA's rolle, og uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet, bør de nationale koordinationscentre sammen med relevante offentlige myndigheder og interessenter bidrage til at fremme og udbrede uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed. |
| --- | --- |

(28)

Uddannelse i medlemsstaterne bør afspejle vigtigheden af at have tilstrækkelig kendskab til og færdigheder inden for cybersikkerhed. Med henblik herpå, under hensyn til ENISA's rolle, og uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet, bør de nationale koordinationscentre sammen med relevante offentlige myndigheder og interessenter bidrage til at fremme og udbrede uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed.

| (29) | Nationale koordinationscentre bør kunne modtage tilskud fra kompetencecentret for at yde finansiel støtte til tredjeparter i form af tilskud. Direkte omkostninger, der afholdes af de nationale koordinationscentre til ydelse og forvaltning af finansiel støtte til tredjeparter, bør være støtteberettigede i henhold til de relevante programmer. |
| --- | --- |

(29)

Nationale koordinationscentre bør kunne modtage tilskud fra kompetencecentret for at yde finansiel støtte til tredjeparter i form af tilskud. Direkte omkostninger, der afholdes af de nationale koordinationscentre til ydelse og forvaltning af finansiel støtte til tredjeparter, bør være støtteberettigede i henhold til de relevante programmer.

| (30) | Kompetencecentret, netværket og fællesskabet bør bidrage til at fremme og formidle de seneste cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer. Samtidig bør kompetencecentret og netværket fremme cybersikkerhedsevnerne for industrien på efterspørgselssiden, navnlig ved at støtte udviklere og operatører i sektorer såsom transport, energi, sundhed, finans, offentlige myndigheder, telekommunikation, fremstilling og rumfart for at hjælpe sådanne udviklere og operatører med at løse deres udfordringer på cybersikkerhedsområdet, såsom ved at gennemføre security-by-design. Kompetencecentret og netværket bør ligeledes støtte standardisering og ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at gennemførelsen af den europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering som oprettet ved forordning (EU) 2019/881 fremmes, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

(30)

Kompetencecentret, netværket og fællesskabet bør bidrage til at fremme og formidle de seneste cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer. Samtidig bør kompetencecentret og netværket fremme cybersikkerhedsevnerne for industrien på efterspørgselssiden, navnlig ved at støtte udviklere og operatører i sektorer såsom transport, energi, sundhed, finans, offentlige myndigheder, telekommunikation, fremstilling og rumfart for at hjælpe sådanne udviklere og operatører med at løse deres udfordringer på cybersikkerhedsområdet, såsom ved at gennemføre security-by-design. Kompetencecentret og netværket bør ligeledes støtte standardisering og ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at gennemførelsen af den europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering som oprettet ved forordning (EU) 2019/881 fremmes, hvor det er muligt.

| (31) | Som følge af den hurtigt skiftende natur af cybertrusler og cybersikkerhed er det nødvendigt, at Unionen hurtigt og løbende kan tilpasse sig til nye udviklinger på området. Derfor bør kompetencecentret, netværket og fællesskabet være tilstrækkeligt fleksible til at sikre den påkrævede evne til at reagere på sådanne udviklinger. De bør lette projekter, der hjælper enheder med konstant at opbygge evnerne til at forbedre deres egen og Unionens robusthed. |
| --- | --- |

(31)

Som følge af den hurtigt skiftende natur af cybertrusler og cybersikkerhed er det nødvendigt, at Unionen hurtigt og løbende kan tilpasse sig til nye udviklinger på området. Derfor bør kompetencecentret, netværket og fællesskabet være tilstrækkeligt fleksible til at sikre den påkrævede evne til at reagere på sådanne udviklinger. De bør lette projekter, der hjælper enheder med konstant at opbygge evnerne til at forbedre deres egen og Unionens robusthed.

| (32) | Kompetencecentret bør støtte fællesskabet. Kompetencecentret bør gennemføre relevante cybersikkerhedsdele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram (det flerårige arbejdsprogram), det årlige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces gennem tildeling af tilskud og andre former for finansiering, primært efter en konkurrencepræget indkaldelse af forslag. Kompetencecentret bør også lette overførslen af ekspertise i netværket og fællesskabet og bør støtte fælles investeringer fra Unionen, medlemsstaterne eller industrien. Det bør navnlig lægge vægt på at støtte SMV'er inden for cybersikkerhed og på tiltag, der bidrager til at imødegå færdighedsgabet. |
| --- | --- |

(32)

Kompetencecentret bør støtte fællesskabet. Kompetencecentret bør gennemføre relevante cybersikkerhedsdele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram (det flerårige arbejdsprogram), det årlige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces gennem tildeling af tilskud og andre former for finansiering, primært efter en konkurrencepræget indkaldelse af forslag. Kompetencecentret bør også lette overførslen af ekspertise i netværket og fællesskabet og bør støtte fælles investeringer fra Unionen, medlemsstaterne eller industrien. Det bør navnlig lægge vægt på at støtte SMV'er inden for cybersikkerhed og på tiltag, der bidrager til at imødegå færdighedsgabet.

| (33) | Teknisk bistand til projektforberedelse bør ydes på en fuldt ud objektiv og gennemsigtig måde, der sikrer, at alle potentielle støttemodtagere får de samme oplysninger, og skal undgå interessekonflikter. |
| --- | --- |

(33)

Teknisk bistand til projektforberedelse bør ydes på en fuldt ud objektiv og gennemsigtig måde, der sikrer, at alle potentielle støttemodtagere får de samme oplysninger, og skal undgå interessekonflikter.

| (34) | Kompetencecentret bør stimulere og støtte det langsigtede strategiske samarbejde og samordningen af fællesskabets aktiviteter, hvilket vil skulle omfatte en stor, åben, tværfaglig og forskelligartet gruppe af europæiske interessenter involveret i teknologi vedrørende cybersikkerhed. Fællesskabet bør omfatte forskningsenheder, industrier og den offentlige sektor. Fællesskabet bør give input til kompetencecentrets aktiviteter, til det flerårige arbejdsprogram og til det årlige arbejdsprogram, navnlig gennem Den Strategiske Rådgivningsgruppe. Fællesskabet bør også kunne drage fordel af kompetencecentrets og netværkets fællesskabsopbyggende aktiviteter, men bør i øvrigt ikke nyde nogen fortrinsstilling i forbindelse med indkaldelser af forslag eller udbud. Fællesskabet bør bestå af kollektive organer og organisationer. Samtidig bør kompetencecentret og dets organer for at drage fordel af al ekspertise inden for cybersikkerhed i Unionen også kunne benytte sig af fysiske personers ekspertise som ad hoc-eksperter. |
| --- | --- |

(34)

Kompetencecentret bør stimulere og støtte det langsigtede strategiske samarbejde og samordningen af fællesskabets aktiviteter, hvilket vil skulle omfatte en stor, åben, tværfaglig og forskelligartet gruppe af europæiske interessenter involveret i teknologi vedrørende cybersikkerhed. Fællesskabet bør omfatte forskningsenheder, industrier og den offentlige sektor. Fællesskabet bør give input til kompetencecentrets aktiviteter, til det flerårige arbejdsprogram og til det årlige arbejdsprogram, navnlig gennem Den Strategiske Rådgivningsgruppe. Fællesskabet bør også kunne drage fordel af kompetencecentrets og netværkets fællesskabsopbyggende aktiviteter, men bør i øvrigt ikke nyde nogen fortrinsstilling i forbindelse med indkaldelser af forslag eller udbud. Fællesskabet bør bestå af kollektive organer og organisationer. Samtidig bør kompetencecentret og dets organer for at drage fordel af al ekspertise inden for cybersikkerhed i Unionen også kunne benytte sig af fysiske personers ekspertise som ad hoc-eksperter.

| (35) | Kompetencecentret bør samarbejde og sikre synergier med ENISA og bør modtage relevant input fra ENISA, når finansieringsprioriteterne fastsættes. |
| --- | --- |

(35)

Kompetencecentret bør samarbejde og sikre synergier med ENISA og bør modtage relevant input fra ENISA, når finansieringsprioriteterne fastsættes.

| (36) | For at imødekomme cybersikkerhedsbehovene på både efterspørgsels- og udbudssiden bør kompetencecentrets opgave med at levere viden om og teknisk bistand vedrørende cybersikkerhed til industrier omfatte både IKT-produkter, -processer og -tjenesteydelser og alle andre teknologiske produkter og processer, hvor cybersikkerhed skal indlejres. Hvor den anmoder herom, bør den offentlige sektor også kunne modtage støtte fra kompetencecentret. |
| --- | --- |

(36)

For at imødekomme cybersikkerhedsbehovene på både efterspørgsels- og udbudssiden bør kompetencecentrets opgave med at levere viden om og teknisk bistand vedrørende cybersikkerhed til industrier omfatte både IKT-produkter, -processer og -tjenesteydelser og alle andre teknologiske produkter og processer, hvor cybersikkerhed skal indlejres. Hvor den anmoder herom, bør den offentlige sektor også kunne modtage støtte fra kompetencecentret.

| (37) | For at opnå en holdbar cybersikkerhedssituation er det vigtigt at lade security-by-design være et princip i udviklingen, vedligeholdelsen, driften og ajourføringen af infrastrukturer, produkter og tjenesteydelser, navnlig gennem støtte til sikre udviklingsmetoder på det aktuelle tekniske niveau, passende sikkerhedsafprøvning og sikkerhedsaudits, ved straks at stille tilgængelige opdateringer, der afhjælper kendte svagheder eller imødegår kendte trusler, til rådighed og ved om muligt at sætte tredjeparter i stand til at udarbejde og levere opdateringer, som går ud over produkternes respektive supportophør. Security by design bør sikres gennem hele IKT-produkters, -tjenesters eller -processers levetid og ved udviklingsprocesser, der hele tiden udvikler sig med henblik på at begrænse skadevirkningerne af ondsindet udnyttelse. |
| --- | --- |

(37)

For at opnå en holdbar cybersikkerhedssituation er det vigtigt at lade security-by-design være et princip i udviklingen, vedligeholdelsen, driften og ajourføringen af infrastrukturer, produkter og tjenesteydelser, navnlig gennem støtte til sikre udviklingsmetoder på det aktuelle tekniske niveau, passende sikkerhedsafprøvning og sikkerhedsaudits, ved straks at stille tilgængelige opdateringer, der afhjælper kendte svagheder eller imødegår kendte trusler, til rådighed og ved om muligt at sætte tredjeparter i stand til at udarbejde og levere opdateringer, som går ud over produkternes respektive supportophør. Security by design bør sikres gennem hele IKT-produkters, -tjenesters eller -processers levetid og ved udviklingsprocesser, der hele tiden udvikler sig med henblik på at begrænse skadevirkningerne af ondsindet udnyttelse.

| (38) | Selv om kompetencecentret og netværket bør stræbe efter at fremme synergier og koordination mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed, bør projekter i henhold til denne forordning, som er finansieret af Horisont Europa, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (4), i henhold til hvilken forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af Horisont Europa, udelukkende skal være rettet mod civile anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(38)

Selv om kompetencecentret og netværket bør stræbe efter at fremme synergier og koordination mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed, bør projekter i henhold til denne forordning, som er finansieret af Horisont Europa, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (4), i henhold til hvilken forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af Horisont Europa, udelukkende skal være rettet mod civile anvendelsesformål.

| (39) | Denne forordnings finder fortrinsvis anvendelse på det civile område, men medlemsstaternes aktiviteter i henhold til denne forordning kan afspejle særlige forhold i medlemsstaterne i tilfælde, hvor cybersikkerhedspolitik føres af myndigheder, der udfører både civile og militære opgaver, bør tilstræbe komplementaritet og bør undgå overlap med forsvarsrelaterede finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

(39)

Denne forordnings finder fortrinsvis anvendelse på det civile område, men medlemsstaternes aktiviteter i henhold til denne forordning kan afspejle særlige forhold i medlemsstaterne i tilfælde, hvor cybersikkerhedspolitik føres af myndigheder, der udfører både civile og militære opgaver, bør tilstræbe komplementaritet og bør undgå overlap med forsvarsrelaterede finansieringsinstrumenter.

| (40) | Denne forordning bør sikre ansvar og gennemsigtighed for kompetencecentret og de virksomheder, der modtager finansiering, i overensstemmelse med de relevante programbestemmelser. |
| --- | --- |

(40)

Denne forordning bør sikre ansvar og gennemsigtighed for kompetencecentret og de virksomheder, der modtager finansiering, i overensstemmelse med de relevante programbestemmelser.

| (41) | Gennemførelsen af ibrugtagningsprojekter, især ibrugtagningsprojekter, der vedrører infrastrukturer og evner, der anvendes på EU-plan eller via fælles indkøb, vil kunne opdeles i forskellige gennemførelsesfaser, såsom separate tilbud for hardwarens design og softwarens arkitektur, deres produktion samt deres funktion og vedligeholdelse, mens virksomheder kun vil kunne deltage i én af faserne og, hvor det er relevant, vil kunne kræve, at støttemodtagerne i en eller flere af disse faser overholder bestemte betingelser med hensyn til europæisk ejerskab eller kontrol. |
| --- | --- |

(41)

Gennemførelsen af ibrugtagningsprojekter, især ibrugtagningsprojekter, der vedrører infrastrukturer og evner, der anvendes på EU-plan eller via fælles indkøb, vil kunne opdeles i forskellige gennemførelsesfaser, såsom separate tilbud for hardwarens design og softwarens arkitektur, deres produktion samt deres funktion og vedligeholdelse, mens virksomheder kun vil kunne deltage i én af faserne og, hvor det er relevant, vil kunne kræve, at støttemodtagerne i en eller flere af disse faser overholder bestemte betingelser med hensyn til europæisk ejerskab eller kontrol.

| (42) | I lyset af sin ekspertise inden for cybersikkerhed og sit mandat som referencepunkt for rådgivning og ekspertise om cybersikkerhed for EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt for relevante EU-interessenter og i lyset af sin indsamling af input gennem sine opgaver, bør ENISA spille en aktiv rolle i kompetencecentrets aktiviteter, herunder udviklingen af dagsordenen, idet dobbeltarbejde skal undgås, navnlig gennem sin rolle som permanent observatør i kompetencecentrets bestyrelse. Med hensyn til udarbejdelsen af dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram bør kompetencecentrets administrerende direktør og bestyrelsen tage højde for alle relevante strategiske råd og input fra ENISA i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden. |
| --- | --- |

(42)

I lyset af sin ekspertise inden for cybersikkerhed og sit mandat som referencepunkt for rådgivning og ekspertise om cybersikkerhed for EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt for relevante EU-interessenter og i lyset af sin indsamling af input gennem sine opgaver, bør ENISA spille en aktiv rolle i kompetencecentrets aktiviteter, herunder udviklingen af dagsordenen, idet dobbeltarbejde skal undgås, navnlig gennem sin rolle som permanent observatør i kompetencecentrets bestyrelse. Med hensyn til udarbejdelsen af dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram bør kompetencecentrets administrerende direktør og bestyrelsen tage højde for alle relevante strategiske råd og input fra ENISA i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden.

| (43) | Hvor de modtager et finansielt bidrag fra Unionens almindelige budget, bør de nationale koordinationscentre og de enheder, som er en del af fællesskabet, offentligøre, at deres respektive aktiviteter udføres i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(43)

Hvor de modtager et finansielt bidrag fra Unionens almindelige budget, bør de nationale koordinationscentre og de enheder, som er en del af fællesskabet, offentligøre, at deres respektive aktiviteter udføres i forbindelse med denne forordning.

| (44) | De omkostninger, der opstår fra kompetencecentrets etablering og fra kompetencecentrets administrations- og koordinationsaktiviteter bør finansieres af Unionen og af medlemsstaterne i forhold til des frivillige bidrag fra medlemsstaterne til fælles tiltag. Med henblik på at undgå dobbeltfinansiering bør disse aktiviteter ikke samtidigt modtage bidrag fra andre EU-programmer. |
| --- | --- |

(44)

De omkostninger, der opstår fra kompetencecentrets etablering og fra kompetencecentrets administrations- og koordinationsaktiviteter bør finansieres af Unionen og af medlemsstaterne i forhold til des frivillige bidrag fra medlemsstaterne til fælles tiltag. Med henblik på at undgå dobbeltfinansiering bør disse aktiviteter ikke samtidigt modtage bidrag fra andre EU-programmer.

| (45) | Bestyrelsen, der bør sammensættes af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen, bør fastlægge de overordnede retningslinjer for kompetencecentrets drift og bør sikre, at kompetencecentret udfører sine opgaver i overensstemmelse med denne forordning. Bestyrelsen bør vedtage dagsordenen. |
| --- | --- |

(45)

Bestyrelsen, der bør sammensættes af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen, bør fastlægge de overordnede retningslinjer for kompetencecentrets drift og bør sikre, at kompetencecentret udfører sine opgaver i overensstemmelse med denne forordning. Bestyrelsen bør vedtage dagsordenen.

| (46) | Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til at fastlægge kompetencecentrets budget. Den bør kontrollere gennemførelsen af budgettet, vedtage passende finansielle bestemmelser, og fastlægge gennemsigtige arbejdsprocedurer for kompetencecentrets beslutningsproces, herunder for vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram, som skal afspejle dagsordenen. Bestyrelsen bør også vedtage sin forretningsorden, udnævne den administrerende direktør og træffe eventulle afgørelser om forlængelse eller ophævelse af den administrerende direktørs embedsperiode. |
| --- | --- |

(46)

Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til at fastlægge kompetencecentrets budget. Den bør kontrollere gennemførelsen af budgettet, vedtage passende finansielle bestemmelser, og fastlægge gennemsigtige arbejdsprocedurer for kompetencecentrets beslutningsproces, herunder for vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram, som skal afspejle dagsordenen. Bestyrelsen bør også vedtage sin forretningsorden, udnævne den administrerende direktør og træffe eventulle afgørelser om forlængelse eller ophævelse af den administrerende direktørs embedsperiode.

| (47) | Bestyrelsen bør føre tilsyn med kompetencecentrets strategi- og gennemførelsesaktiviteter og bør sikre, at disse aktiviteter er tilpasset hinanden. Kompetencecentret bør i sin årlige rapport lægge særlig vægt på de strategiske mål, som den har opnået, og om nødvendigt foreslå tiltag til yderligere forbedring af opnåelsen af disse strategiske mål. |
| --- | --- |

(47)

Bestyrelsen bør føre tilsyn med kompetencecentrets strategi- og gennemførelsesaktiviteter og bør sikre, at disse aktiviteter er tilpasset hinanden. Kompetencecentret bør i sin årlige rapport lægge særlig vægt på de strategiske mål, som den har opnået, og om nødvendigt foreslå tiltag til yderligere forbedring af opnåelsen af disse strategiske mål.

| (48) | For at kompetencecentret kan fungere korrekt og effektivt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre, at personer, der udnævnes til bestyrelsen, har passende faglig ekspertise og erfaring inden for de relevante områder. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden bestræbe sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i dens arbejde. |
| --- | --- |

(48)

For at kompetencecentret kan fungere korrekt og effektivt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre, at personer, der udnævnes til bestyrelsen, har passende faglig ekspertise og erfaring inden for de relevante områder. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden bestræbe sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i dens arbejde.

| (49) | I betragtning af kompetencecentrets særlige status og dets ansvar for gennemførelsen af EU-midler, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, bør Kommissionen have 26 % af det samlede antal stemmer i bestyrelsen i forbindelse med afgørelser, der omfatter EU-midler, med henblik på at maksimere EU-merværdien af disse afgørelser og samtidig sikre, at disse afgørelser er lovlige og er i overensstemmelse med Unionens prioriteter. |
| --- | --- |

(49)

I betragtning af kompetencecentrets særlige status og dets ansvar for gennemførelsen af EU-midler, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, bør Kommissionen have 26 % af det samlede antal stemmer i bestyrelsen i forbindelse med afgørelser, der omfatter EU-midler, med henblik på at maksimere EU-merværdien af disse afgørelser og samtidig sikre, at disse afgørelser er lovlige og er i overensstemmelse med Unionens prioriteter.

| (50) | Kompetencecentrets gnidningsfrie funktion kræver, at den administrerende direktør udnævnes på en gennemsigtig måde på grundlag af kvalifikationer, dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder og kvalifikationer og erfaring med relevans for cybersikkerhed, og at den administrerende direktørs hverv udøves i fuld uafhængighed. |
| --- | --- |

(50)

Kompetencecentrets gnidningsfrie funktion kræver, at den administrerende direktør udnævnes på en gennemsigtig måde på grundlag af kvalifikationer, dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder og kvalifikationer og erfaring med relevans for cybersikkerhed, og at den administrerende direktørs hverv udøves i fuld uafhængighed.

| (51) | Kompetencecentret bør have en strategisk rådgivende gruppe som rådgivende organ. Den strategiske rådgivende gruppe bør yde rådgivning på grundlag af regelmæssig dialog mellem kompetencecentret og fællesskabet, som bør dannes af repræsentanter for den private sektor, forbrugerorganisationer, den akademiske verden og andre relevante interessenter. Den strategiske rådgivende gruppe bør fokusere på spørgsmål, der er relevante for interessenter, og forelægge dem for bestyrelsen og den administrerende direktør. Den strategiske rådgivende gruppes opgaver bør omfatte ydelse af rådgivning vedrørende dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram. Repræsentationen af forskellige interessenter i den strategiske rådgivende gruppe bør være balanceret, med særlig vægt på repræsentationen af SMV'er, for at sikre, at interessenter er passende repræsenterede i kompetencecentrets arbejde. |
| --- | --- |

(51)

Kompetencecentret bør have en strategisk rådgivende gruppe som rådgivende organ. Den strategiske rådgivende gruppe bør yde rådgivning på grundlag af regelmæssig dialog mellem kompetencecentret og fællesskabet, som bør dannes af repræsentanter for den private sektor, forbrugerorganisationer, den akademiske verden og andre relevante interessenter. Den strategiske rådgivende gruppe bør fokusere på spørgsmål, der er relevante for interessenter, og forelægge dem for bestyrelsen og den administrerende direktør. Den strategiske rådgivende gruppes opgaver bør omfatte ydelse af rådgivning vedrørende dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram. Repræsentationen af forskellige interessenter i den strategiske rådgivende gruppe bør være balanceret, med særlig vægt på repræsentationen af SMV'er, for at sikre, at interessenter er passende repræsenterede i kompetencecentrets arbejde.

| (52) | Medlemsstaternes bidrag til kompetencecentrets ressourcer vil kunne være finansielle eller i form af naturalier. For eksempel vil sådanne finansielle bidrag kunne bestå i et tilskud fra en medlemsstat til en tilskudsmodtager i den pågældende medlemsstat, som supplerer Unionens finansielle støtte, der er givet til et projekt inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram. Til gengæld vil der typisk gives bidrag i form af naturalier, hvor en medlemsstats enhed selv er modtager af Unionens finansielle støtte. Hvis Unionen f.eks. støtter et nationalt koordinationscenters aktivitet med en finansieringssats på 50 %, vil de resterende omkostninger for aktiviteten rent regnskabsmæssigt blive betragtet som et bidrag i form af naturalier. Et andet eksempel er, hvis en medlemsstats enhed modtager Unionens finansielle støtte til etablering eller opgradering af en infrastruktur, der skal deles mellem interessenter i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram, ville de ikkesubsidierede omkostninger relateret dertil rent regnskabsmæssigt blive betragtet som bidrag i form af naturalier. |
| --- | --- |

(52)

Medlemsstaternes bidrag til kompetencecentrets ressourcer vil kunne være finansielle eller i form af naturalier. For eksempel vil sådanne finansielle bidrag kunne bestå i et tilskud fra en medlemsstat til en tilskudsmodtager i den pågældende medlemsstat, som supplerer Unionens finansielle støtte, der er givet til et projekt inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram. Til gengæld vil der typisk gives bidrag i form af naturalier, hvor en medlemsstats enhed selv er modtager af Unionens finansielle støtte. Hvis Unionen f.eks. støtter et nationalt koordinationscenters aktivitet med en finansieringssats på 50 %, vil de resterende omkostninger for aktiviteten rent regnskabsmæssigt blive betragtet som et bidrag i form af naturalier. Et andet eksempel er, hvis en medlemsstats enhed modtager Unionens finansielle støtte til etablering eller opgradering af en infrastruktur, der skal deles mellem interessenter i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram, ville de ikkesubsidierede omkostninger relateret dertil rent regnskabsmæssigt blive betragtet som bidrag i form af naturalier.

| (53) | I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i delegeret forordning (EU) 2019/715 om interessekonflikter, bør kompetencecentret vedtage regler til forebyggelse, konstatering, løsning og forvaltning af interessekonflikter for så vidt angår dets medlemmer, organer og medarbejdere, bestyrelsen samt Den Strategiske Rådgivningsgruppe og fællesskabet. Medlemsstaterne bør sikre forebyggelse, konstatering og løsning af interessekonflikter for så vidt angår de nationale koordinationscentre i overensstemmelse med national ret. Kompetencecentret bør ligeledes følge relevant EU-ret om aktindsigt som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (9). Kompetencecentrets behandling af personoplysninger bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (10). Kompetencecentret bør overholde de bestemmelser i EU-retten, der gælder for EU-institutioner samt national ret vedrørende behandling af informationer, herunder navnlig behandling af følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede informationer. |
| --- | --- |

(53)

I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i delegeret forordning (EU) 2019/715 om interessekonflikter, bør kompetencecentret vedtage regler til forebyggelse, konstatering, løsning og forvaltning af interessekonflikter for så vidt angår dets medlemmer, organer og medarbejdere, bestyrelsen samt Den Strategiske Rådgivningsgruppe og fællesskabet. Medlemsstaterne bør sikre forebyggelse, konstatering og løsning af interessekonflikter for så vidt angår de nationale koordinationscentre i overensstemmelse med national ret. Kompetencecentret bør ligeledes følge relevant EU-ret om aktindsigt som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (9). Kompetencecentrets behandling af personoplysninger bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (10). Kompetencecentret bør overholde de bestemmelser i EU-retten, der gælder for EU-institutioner samt national ret vedrørende behandling af informationer, herunder navnlig behandling af følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede informationer.

| (54) | Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (»finansforordningen«). |
| --- | --- |

(54)

Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (»finansforordningen«).

| (55) | Kompetencecentret bør fungere på en åben og gennemsigtig måde. Det bør forelægge alle relevante oplysninger rettidigt og bør fremme dets aktiviteter, herunder gennem oplysnings- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for kompetencecentrets bestyrelse og for Den Strategiske Rådgivningsgruppe bør gøres offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(55)

Kompetencecentret bør fungere på en åben og gennemsigtig måde. Det bør forelægge alle relevante oplysninger rettidigt og bør fremme dets aktiviteter, herunder gennem oplysnings- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for kompetencecentrets bestyrelse og for Den Strategiske Rådgivningsgruppe bør gøres offentligt tilgængelige.

| (56) | Kommissionens interne revisor bør have samme beføjelser for så vidt angår kompetencecentret som dem, vedkommende er tillagt for så vidt angår Kommissionen. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionens interne revisor bør have samme beføjelser for så vidt angår kompetencecentret som dem, vedkommende er tillagt for så vidt angår Kommissionen.

| (57) | Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og kompetencecentrets lokaler med henblik på at gennemføre revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler indgået af kompetencecentret. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og kompetencecentrets lokaler med henblik på at gennemføre revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler indgået af kompetencecentret.

| (58) | Målene for denne forordning, nemlig at styrke Unionens konkurrenceevne og kapaciteter, fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, teknologiske og industrielle kapaciteter på cybersikkerhedsområdet, øge konkurrenceevnen i Unionens cybersikkerhedsindustri og gøre cybersikkerhed til en konkurrencefordel for Unionens øvrige industrier, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, fordi de nuværende, begrænsede ressourcer er spredt og på grund af størrelsen af den nødvendige investering, men kan, ved at undgå unødig overlap af disse bestræbelser, bidrage til at opnå en kritisk masse af investeringer, sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt, og sikre, at et højt cybersikkerhedsniveau fremmes i alle medlemsstater, bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(58)

Målene for denne forordning, nemlig at styrke Unionens konkurrenceevne og kapaciteter, fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, teknologiske og industrielle kapaciteter på cybersikkerhedsområdet, øge konkurrenceevnen i Unionens cybersikkerhedsindustri og gøre cybersikkerhed til en konkurrencefordel for Unionens øvrige industrier, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, fordi de nuværende, begrænsede ressourcer er spredt og på grund af størrelsen af den nødvendige investering, men kan, ved at undgå unødig overlap af disse bestræbelser, bidrage til at opnå en kritisk masse af investeringer, sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt, og sikre, at et højt cybersikkerhedsniveau fremmes i alle medlemsstater, bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER OG PRINCIPPER FOR KOMPETENCECENTRET OG NETVÆRKET

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning oprettes Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (»kompetencecentret«) og Netværket af Nationale Koordinationscentre (»netværket«). Den fastsætter regler for udpegelsen af nationale koordinationscentre samt regler for oprettelsen af Kompetencefælleskabet for Cybersikkerhed (»fællesskabet«).

2.   Kompetencecentret skal spille en afgørende rolle ved gennemførelsen af cybersikkerhedsdelen i programmet for det digitale Europa, navnlig vedrørende tiltag i tilknytning til artikel 6 i forordning (EU) 2021/... (5), og skal bidrage til gennemførelsen af Horisont Europa, navnlig vedrørende afsnit 3.1.3 i søjle II i bilag I i Rådets afgørelse (EU) .../... (12) (6).

3.   Medlemsstaterne bidrager kollektivt til kompetencecentrets og netværkets arbejde.

4.   Denne forordning berører ikke medlemsstaternes beføjelser med hensyn til offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »cybersikkerhed«: de aktiviteter, der er nødvendige for at beskytte net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler |
| --- | --- |

1)

»cybersikkerhed«: de aktiviteter, der er nødvendige for at beskytte net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler

| 2) | »net- og informationssystem«: et net- og informationssystem som defineret i artikel 4, nr. 1), i direktiv (EU) 2016/1148 |
| --- | --- |

2)

»net- og informationssystem«: et net- og informationssystem som defineret i artikel 4, nr. 1), i direktiv (EU) 2016/1148

| 3) | »cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer«: kommercielle og ikkekommercielle IKT-produkter, -tjenester eller -processer med det særlige formål at beskytte net- og informationssystemer eller sikre fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data, der behandles eller lagres i net- og informationssystemer, samt cybersikkerheden for brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler |
| --- | --- |

3)

»cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer«: kommercielle og ikkekommercielle IKT-produkter, -tjenester eller -processer med det særlige formål at beskytte net- og informationssystemer eller sikre fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data, der behandles eller lagres i net- og informationssystemer, samt cybersikkerheden for brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler

| 4) | »cybertrussel«: enhver potentiel omstændighed, begivenhed eller handling, som kan skade, forstyrre eller på anden måde have en negativ indvirkning på net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer |
| --- | --- |

4)

»cybertrussel«: enhver potentiel omstændighed, begivenhed eller handling, som kan skade, forstyrre eller på anden måde have en negativ indvirkning på net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer

| 5) | »fælles tiltag«: et tiltag, der indgår i det årlige arbejdsprogram, og som modtager finansiel støtte fra Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller andre EU-programmer, samt finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra en eller flere medlemsstater, og som gennemføres via projekter, der omfatter støttemodtagere, der er etableret i og modtager finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra disse medlemsstater |
| --- | --- |

5)

»fælles tiltag«: et tiltag, der indgår i det årlige arbejdsprogram, og som modtager finansiel støtte fra Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller andre EU-programmer, samt finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra en eller flere medlemsstater, og som gennemføres via projekter, der omfatter støttemodtagere, der er etableret i og modtager finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra disse medlemsstater

| 6) | »bidrag i form af naturalier«: støtteberettigede omkostninger, der afholdes af nationale koordinationscentre og andre offentlige enheder, når de deltager i projekter, der finansieres via denne forordning, hvor disse omkostninger ikke finansieres af et EU-bidrag eller af finansielle bidrag fra medlemsstaterne |
| --- | --- |

6)

»bidrag i form af naturalier«: støtteberettigede omkostninger, der afholdes af nationale koordinationscentre og andre offentlige enheder, når de deltager i projekter, der finansieres via denne forordning, hvor disse omkostninger ikke finansieres af et EU-bidrag eller af finansielle bidrag fra medlemsstaterne

| 7) | »europæiske digitale innovationsknudepunkter«: et europæisk digitalt innovationsknudepunkt som defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EU) 2021/... (7). |
| --- | --- |

7)

»europæiske digitale innovationsknudepunkter«: et europæisk digitalt innovationsknudepunkt som defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EU) 2021/... (7).

| 8) | »dagsorden«: en omfattende og bæredygtig industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der fastsætter strategiske anbefalinger for udvikling af og vækst i den europæiske industri-, teknologi- og forskningssektor for cybersikkerhed og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter og er ikke bindende med hensyn til de afgørelser, der skal træffes om de årlige arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

8)

»dagsorden«: en omfattende og bæredygtig industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der fastsætter strategiske anbefalinger for udvikling af og vækst i den europæiske industri-, teknologi- og forskningssektor for cybersikkerhed og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter og er ikke bindende med hensyn til de afgørelser, der skal træffes om de årlige arbejdsprogrammer

| 9) | »teknisk bistand«: bistand der ydes af kompetencecentret til de nationale koordinationscentre eller fællesskabet ved udøvelsen af deres opgaver ved at stille viden til rådighed eller lette adgang til ekspertise inden for forskning, teknologi og industri på cybersikkerhedsområdet, lette netværkssamarbejde, øge kendskabet og fremme samarbejdet, eller bistand, der ydes af kompetencecentret sammen med de nationale koordinationscentre til interessenter for så vidt angår forberedelse af projekter vedrørende kompetencecentrets og fælleskabets mission og kompetencecentrets mål. |
| --- | --- |

9)

»teknisk bistand«: bistand der ydes af kompetencecentret til de nationale koordinationscentre eller fællesskabet ved udøvelsen af deres opgaver ved at stille viden til rådighed eller lette adgang til ekspertise inden for forskning, teknologi og industri på cybersikkerhedsområdet, lette netværkssamarbejde, øge kendskabet og fremme samarbejdet, eller bistand, der ydes af kompetencecentret sammen med de nationale koordinationscentre til interessenter for så vidt angår forberedelse af projekter vedrørende kompetencecentrets og fælleskabets mission og kompetencecentrets mål.

Artikel 3

Kompetencecentrets og netværkets mission

1.   Kompetencecentrets og netværkets mission er at bistå Unionen med at:

| a) | styrke dens førende position og strategiske autonomi på cybersikkerhedsområdet ved at fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, akademiske, samfundsmæssige, teknologiske og industrielle cybersikkerhedskapaciteter og -evner, der er nødvendige for at styrke tilliden til og sikkerheden, herunder fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data på det digitale indre marked |
| --- | --- |

a)

styrke dens førende position og strategiske autonomi på cybersikkerhedsområdet ved at fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, akademiske, samfundsmæssige, teknologiske og industrielle cybersikkerhedskapaciteter og -evner, der er nødvendige for at styrke tilliden til og sikkerheden, herunder fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data på det digitale indre marked

| b) | støtte Unionens teknologiske kapaciteter, evner og færdigheder med hensyn til robustheden og pålideligheden af infrastrukturen i net- og informationssystemer, herunder kritisk infrastruktur og almindeligt anvendt hardware og software i Unionen, og |
| --- | --- |

b)

støtte Unionens teknologiske kapaciteter, evner og færdigheder med hensyn til robustheden og pålideligheden af infrastrukturen i net- og informationssystemer, herunder kritisk infrastruktur og almindeligt anvendt hardware og software i Unionen, og

| c) | øge Unionens cybersikkerhedsindustris globale konkurrenceevne, sikre høje cybersikkerhedsstandarder i hele Unionen og gøre cybersikkerhed til en konkurrencemæssig fordel for andre industrier i Unionen. |
| --- | --- |

c)

øge Unionens cybersikkerhedsindustris globale konkurrenceevne, sikre høje cybersikkerhedsstandarder i hele Unionen og gøre cybersikkerhed til en konkurrencemæssig fordel for andre industrier i Unionen.

2.   Kompetencecentret og netværket udfører deres opgaver i samarbejde med ENISA og fællesskabet i relevant omfang.

3.   I overensstemmelse med retsakterne om oprettelse af de relevante programmer, navnlig Horisont Europa og programmet for det digitale Europa, anvender kompetencecentret Unionens relevante finansielle ressourcer på en sådan måde, at det bidrager til missionen i stk. 1.

Artikel 4

Kompetencecentrets mål

1.   Kompetencecentrets overordnede mål er, at fremme forskning, innovation og ibrugtagning på cybersikkerhedsområdet med henblik på at opfylde den mission, der er fastsat i artikel 3.

2.   Kompetencecentret har følgende specifikke mål:

| a) | at styrke cybersikkerhedskapaciteter, -evner, -viden og -infrastrukturer til gavn for industrien, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, den offentlige sektor og civilsamfundet, alt efter hvad det er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

a)

at styrke cybersikkerhedskapaciteter, -evner, -viden og -infrastrukturer til gavn for industrien, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, den offentlige sektor og civilsamfundet, alt efter hvad det er hensigtsmæssigt

| b) | at fremme robustheden for så vidt angår cybersikkerhed, udbredelsen af bedste praksis inden for cybersikkerhed, princippet om security by design og certificering af digitale produkters og tjenesters sikkerhed på en måde, der supplerer andre offentlige enheders indsats |
| --- | --- |

b)

at fremme robustheden for så vidt angår cybersikkerhed, udbredelsen af bedste praksis inden for cybersikkerhed, princippet om security by design og certificering af digitale produkters og tjenesters sikkerhed på en måde, der supplerer andre offentlige enheders indsats

| c) | at bidrage til et stærkt europæisk cybersikkerhedsøkosystem, der samler alle relevante interessenter. |
| --- | --- |

c)

at bidrage til et stærkt europæisk cybersikkerhedsøkosystem, der samler alle relevante interessenter.

3.   Kompetencecentret gennemfører de i stk. 2 omhandlede specifikke mål ved at:

| a) | udarbejde strategiske anbefalinger for forskning, innovation og ibrugtagning inden for cybersikkerhed i overensstemmelse med EU-retten og fastsætte strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter |
| --- | --- |

a)

udarbejde strategiske anbefalinger for forskning, innovation og ibrugtagning inden for cybersikkerhed i overensstemmelse med EU-retten og fastsætte strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter

| b) | gennemføre tiltag i henhold til relevante EU-finansieringsprogrammer i overensstemmelse med de relevante arbejdsprogrammer og EU-retsakterne om oprettelse af disse finansieringsprogrammer, |
| --- | --- |

b)

gennemføre tiltag i henhold til relevante EU-finansieringsprogrammer i overensstemmelse med de relevante arbejdsprogrammer og EU-retsakterne om oprettelse af disse finansieringsprogrammer,

| c) | fremme samarbejde og koordination mellem de nationale koordinationscentre og med og inden for fællesskabet og |
| --- | --- |

c)

fremme samarbejde og koordination mellem de nationale koordinationscentre og med og inden for fællesskabet og

| d) | hvor det er relevant og hensigtsmæssigt, erhverve og drive IKT-infrastrukturer og -tjenester, hvor det er nødvendigt for at udføre de i artikel 5 fastlagte opgaver, og i overensstemmelse med de i artikel 5, stk. 3, litra b), fastlagte respektive arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

d)

hvor det er relevant og hensigtsmæssigt, erhverve og drive IKT-infrastrukturer og -tjenester, hvor det er nødvendigt for at udføre de i artikel 5 fastlagte opgaver, og i overensstemmelse med de i artikel 5, stk. 3, litra b), fastlagte respektive arbejdsprogrammer.

Artikel 5

Kompetencecentrets opgaver

1.   Med henblik på at opfylde sin mission og mål har kompetencecentret følgende opgaver:

| a) | strategiske opgaver og |
| --- | --- |

a)

strategiske opgaver og

| b) | gennemførelsesopgaver. |
| --- | --- |

b)

gennemførelsesopgaver.

2.   De i stk. 1, litra a), omhandlede strategiske opgaver består af:

| a) | udvikling og overvågning af gennemførelsen af dagsordenen |
| --- | --- |

a)

udvikling og overvågning af gennemførelsen af dagsordenen

| b) | ved hjælp af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, samtidig med at overlap af aktiviteter med ENISA undgås, og der tages hensyn til behovet for at skabe synergier mellem cybersikkerhed og andre dele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa:






  i) | fastlæggelse af prioriteter for kompetencecentrets arbejde med hensyn til:






  1) | styrkelse af forskning og innovation vedrørende cybersikkerhed, der dækker hele innovationscyklussen, og ibrugtagning af denne forskning og innovation |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ved hjælp af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, samtidig med at overlap af aktiviteter med ENISA undgås, og der tages hensyn til behovet for at skabe synergier mellem cybersikkerhed og andre dele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa:

i)

fastlæggelse af prioriteter for kompetencecentrets arbejde med hensyn til:

1)

styrkelse af forskning og innovation vedrørende cybersikkerhed, der dækker hele innovationscyklussen, og ibrugtagning af denne forskning og innovation

| 2) | udvikling af industrielle, teknologiske og forskningsmæssige cybersikkerhedskapaciteter, -evner og -infrastruktur |
| --- | --- |

2)

udvikling af industrielle, teknologiske og forskningsmæssige cybersikkerhedskapaciteter, -evner og -infrastruktur

| 3) | styrkelse af cybersikkerhedsmæssige og teknologiske færdigheder og kompetence inden for industri, teknologi og forskning samt på alle relevante uddannelsesniveauer, idet hensynet til en ligelig kønsfordeling fremmes |
| --- | --- |

3)

styrkelse af cybersikkerhedsmæssige og teknologiske færdigheder og kompetence inden for industri, teknologi og forskning samt på alle relevante uddannelsesniveauer, idet hensynet til en ligelig kønsfordeling fremmes

| 4) | ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer |
| --- | --- |

4)

ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer

| 5) | støtte til markedsudbredelsen af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer, der bidrager til den i artikel 3 fastlagte mission |
| --- | --- |

5)

støtte til markedsudbredelsen af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer, der bidrager til den i artikel 3 fastlagte mission

| 6) | støtte til indførelse og integration af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer på det aktuelle tekniske niveau hos offentlige myndigheder på deres anmodning og hos industrier på efterspørgselssiden samt hos andre brugere |
| --- | --- |

6)

støtte til indførelse og integration af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer på det aktuelle tekniske niveau hos offentlige myndigheder på deres anmodning og hos industrier på efterspørgselssiden samt hos andre brugere

| ii) | støtte til cybersikkerhedsindustrien, navnlig SMV'er, med henblik på at styrke EU-ekspertise, -kapacitet og -konkurrenceevne for så vidt angår cybersikkerhed, herunder med henblik på at skabe forbindelse til potentielle markeder og ibrugtagningsmuligheder, og på at tiltrække investeringer og |
| --- | --- |

ii)

støtte til cybersikkerhedsindustrien, navnlig SMV'er, med henblik på at styrke EU-ekspertise, -kapacitet og -konkurrenceevne for så vidt angår cybersikkerhed, herunder med henblik på at skabe forbindelse til potentielle markeder og ibrugtagningsmuligheder, og på at tiltrække investeringer og

| iii) | yde støtte og teknisk bistand til nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder, sammenslutninger og individuelle eksperter, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet |
| --- | --- |

iii)

yde støtte og teknisk bistand til nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder, sammenslutninger og individuelle eksperter, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet

| c) | sikring af synergier mellem og samarbejde med relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig ENISA, samtidig med at enhver overlap med disse EU-institutioners, -organer, -kontorer og -agenturers aktiviteter undgås |
| --- | --- |

c)

sikring af synergier mellem og samarbejde med relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig ENISA, samtidig med at enhver overlap med disse EU-institutioners, -organer, -kontorer og -agenturers aktiviteter undgås

| d) | koordinering af de nationale koordinationscentre gennem netværket og sikring af en regelmæssig udveksling af ekspertise |
| --- | --- |

d)

koordinering af de nationale koordinationscentre gennem netværket og sikring af en regelmæssig udveksling af ekspertise

| e) | på anmodning af en medlemsstat ydelse af industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertrådgivning inden for cybersikkerhed, herunder for så vidt angår offentligt indkøb og ibrugtagning af teknologier |
| --- | --- |

e)

på anmodning af en medlemsstat ydelse af industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertrådgivning inden for cybersikkerhed, herunder for så vidt angår offentligt indkøb og ibrugtagning af teknologier

| f) | lettelse af samarbejde og udvekslingen af ekspertise blandt alle relevante interessenter, navnlig medlemmer af fællesskabet |
| --- | --- |

f)

lettelse af samarbejde og udvekslingen af ekspertise blandt alle relevante interessenter, navnlig medlemmer af fællesskabet

| g) | deltagelse i EU-konferencer, -messer og -fora og nationale og internationale konferencer, messer og fora knyttet til kompetencecentrets mission, mål og opgaver med henblik på at dele synspunkter og udveksle relevant bedste praksis med andre deltagere |
| --- | --- |

g)

deltagelse i EU-konferencer, -messer og -fora og nationale og internationale konferencer, messer og fora knyttet til kompetencecentrets mission, mål og opgaver med henblik på at dele synspunkter og udveksle relevant bedste praksis med andre deltagere

| h) | lettelse af anvendelsen af resultaterne fra forsknings- og innovationsprojekter til tiltag vedrørende udvikling af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at fragmentering og overlap af indsatsen søges undgået, og at god cybersikkerhedspraksis og gode cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer kopieres, navnlig dem, der er udviklet af SMV'er, og dem, der anvender open source software. |
| --- | --- |

h)

lettelse af anvendelsen af resultaterne fra forsknings- og innovationsprojekter til tiltag vedrørende udvikling af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at fragmentering og overlap af indsatsen søges undgået, og at god cybersikkerhedspraksis og gode cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer kopieres, navnlig dem, der er udviklet af SMV'er, og dem, der anvender open source software.

3.   De i stk. 1, litra b), omhandlede gennemførelsesopgaver består af:

| a) | koordinering og forvaltning af arbejdet i netværket og fællesskabet med henblik på at opfylde missionen fastsat i artikel 3, navnlig ved at støtte nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder og sammenslutninger, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt og borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet, i Unionen og lettelse af deres adgang til ekspertise, finansiering, investeringer og markeder |
| --- | --- |

a)

koordinering og forvaltning af arbejdet i netværket og fællesskabet med henblik på at opfylde missionen fastsat i artikel 3, navnlig ved at støtte nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder og sammenslutninger, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt og borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet, i Unionen og lettelse af deres adgang til ekspertise, finansiering, investeringer og markeder

| b) | fastlæggelse og gennemførelse af det årlige arbejdsprogram, i overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, for cybersikkerhedsdelene af:






  i) | programmet for et digitalt Europa, navnlig tiltag vedrørende artikel 6 i forordning (EU) 2021/... (8) |
| --- | --- | --- |

b)

fastlæggelse og gennemførelse af det årlige arbejdsprogram, i overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, for cybersikkerhedsdelene af:

i)

programmet for et digitalt Europa, navnlig tiltag vedrørende artikel 6 i forordning (EU) 2021/... (8)

| ii) | fælles tiltag, der modtager støtte i henhold til bestemmelserne, der vedrører cybersikkerhed i Horisont Europa, navnlig afsnit 3.1.3 under søjle II i bilag I til afgørelse (EU) 2021/... (9), i overensstemmelse med det flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces, og |
| --- | --- |

ii)

fælles tiltag, der modtager støtte i henhold til bestemmelserne, der vedrører cybersikkerhed i Horisont Europa, navnlig afsnit 3.1.3 under søjle II i bilag I til afgørelse (EU) 2021/... (9), i overensstemmelse med det flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces, og

| iii) | andre programmer, hvor det er fastsat i de relevante lovgivningsmæssige EU-retsakter. |
| --- | --- |

iii)

andre programmer, hvor det er fastsat i de relevante lovgivningsmæssige EU-retsakter.

| c) | hvor det er relevant, støtte til opfyldelsen af det specifikke mål 4 — »højtudviklede IT-færdigheder« som fastsat i artikel 7 i forordning (EU) 2021/... (8), i samarbejde med europæiske digitale innovationsknudepunkter |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, støtte til opfyldelsen af det specifikke mål 4 — »højtudviklede IT-færdigheder« som fastsat i artikel 7 i forordning (EU) 2021/... (8), i samarbejde med europæiske digitale innovationsknudepunkter

| d) | ydelse af ekspertrådgivning til Kommissionen om cybersikkerhedsindustri, -teknologi og -forskning, når Kommissionen udarbejder udkast til arbejdsprogrammer i henhold til artikel 13 i afgørelse (EU) 2021/... (9) |
| --- | --- |

d)

ydelse af ekspertrådgivning til Kommissionen om cybersikkerhedsindustri, -teknologi og -forskning, når Kommissionen udarbejder udkast til arbejdsprogrammer i henhold til artikel 13 i afgørelse (EU) 2021/... (9)

| e) | gennemførelse eller muliggørelse af ibrugtagning af IKT-infrastruktur og fremme af anskaffelse af sådan infrastruktur til gavn for samfund, industri og den offentlige sektor på anmodning af medlemsstaterne, forskningsmiljøer og operatører af væsentlige tjenester ved hjælp af bl.a. bidrag fra medlemsstaterne og EU-midler til fælles tiltag i overensstemmelse med dagsordenen, det flerårige arbejdsprogram og det årlige arbejdsprogram |
| --- | --- |

e)

gennemførelse eller muliggørelse af ibrugtagning af IKT-infrastruktur og fremme af anskaffelse af sådan infrastruktur til gavn for samfund, industri og den offentlige sektor på anmodning af medlemsstaterne, forskningsmiljøer og operatører af væsentlige tjenester ved hjælp af bl.a. bidrag fra medlemsstaterne og EU-midler til fælles tiltag i overensstemmelse med dagsordenen, det flerårige arbejdsprogram og det årlige arbejdsprogram

| f) | forøgelse af kendskabet til kompetencecentrets og netværkets mission og til kompetencecentrets mål og opgaver |
| --- | --- |

f)

forøgelse af kendskabet til kompetencecentrets og netværkets mission og til kompetencecentrets mål og opgaver

| g) | uden at det berører den civile karakter af projekter, der skal finansieres via Horisont Europa og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (10) og (EU) 2021/... (11), styrkelse af synergier og koordinering mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed ved fremme af udvekslingen af:






  i) | viden og oplysninger om teknologier og applikationer med dobbelt anvendelse |
| --- | --- | --- |

g)

uden at det berører den civile karakter af projekter, der skal finansieres via Horisont Europa og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (10) og (EU) 2021/... (11), styrkelse af synergier og koordinering mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed ved fremme af udvekslingen af:

i)

viden og oplysninger om teknologier og applikationer med dobbelt anvendelse

| ii) | resultater, krav og bedste praksis, og |
| --- | --- |

ii)

resultater, krav og bedste praksis, og

| iii) | oplysninger for så vidt angår de relevante EU-programmers prioriteter. |
| --- | --- |

iii)

oplysninger for så vidt angår de relevante EU-programmers prioriteter.

4.   Kompetencecentret udfører opgaverne fastsat i stk. 1 i tæt samarbejde med netværket.

5.   I overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) 2021/... (10) og med forbehold af en bidragsaftale, som defineret i finansforordningens artikel 2, nr. 18), kan kompetencecentret pålægges gennemførelsen af de cybersikkerhedsdele i henhold til Horisont Europa, der ikke er medfinansieret af medlemsstaterne, navnlig vedrørende afsnit 3.1.3 i søjle II i bilag I til afgørelse (EU) 2021/... (12).

Artikel 6

Udpegelse af de nationale koordinationscentre

1.   Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] udpeger hver medlemsstat en enhed, der opfylder kriterierne i stk. 5, til at fungere som det nationale koordinationscenter med henblik på denne forordning. Hver medlemsstat giver straks bestyrelsen meddelelse om denne enhed. En sådan enhed kan være en enhed, der allerede er etableret i den pågældende medlemsstat.

Fristen fastsat i dette stykkes første afsnit forlænges med den periode, hvor Kommissionen skal afgive den i stk. 2 omhandlede udtalelse.

2.   En medlemsstat kan til enhver tid anmode Kommissionen om en udtalelse om, hvorvidt den enhed, som medlemsstaten har udpeget eller agter at udpege til at fungere som sit nationale koordinationscenter, har den nødvendige kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning. Kommissionen afgiver sin udtalelse til den pågældende medlemsstat senest tre måneder efter medlemsstatens anmodning.

3.   På grundlag af en medlemsstats meddelelse om en enhed, som omhandlet i stk. 1, registrerer bestyrelsen senest tre måneder efter meddelelsen enheden som nationalt koordinationscenter. Kompetencecentret offentliggør listen over udpegede nationale koordinationscentre.

4.   En medlemsstat kan til enhver tid udpege en ny enhed til at fungere som det nationale koordinationscenter med henblik på denne forordning. Stk. 1, 2 og 3 finder anvendelse på udpegelsen af en ny enhed.

5.   Det nationale koordinationscenter skal være en offentlig enhed eller en enhed, hvor majoriteten ejes af medlemsstaten, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder ved delegation, og skal have kapacitet til at kunne støtte kompetencecentret og netværket med at opfylde deres mission som fastsat i denne forordnings artikel 3. Det skal enten råde over eller have adgang til forskningsmæssig og teknologisk cybersikkerhedsekspertise. Det skal have kapacitet til effektivt at inddrage og koordinere med industrien, den offentlige sektor, den akademiske verden og forskningsverdenen, og borgerne, samt med de myndigheder, der er udpeget i henhold til direktiv (EU) 2016/1148.

6.   Et nationalt koordinationscenter kan til enhver tid anmode om at få anerkendt, at det har den nødvendige kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning, i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (10) og (EU) 2021/... (11). Senest for tre måneder efter en sådan anmodning foretager Kommissionen en vurdering om hvorvidt dette nationale koordinationscenter har en sådan kapacitet og træffer en afgørelse.

Hvor Kommissionen har afgivet en positiv udtalelse til en medlemsstat i overensstemmelse med proceduren i stk. 2, anses denne udtalelse for at være en afgørelse, der anerkender, at den pågældende enhed har den nødvendige kapacitet med henblik på nærværende stykke.

Senest ... [to måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], efter høring af bestyrelsen, udsteder Kommissionen retningslinjer om vurderingen som omhandlet i første afsnit, herunder en præcisering af betingelserne for anerkendelse, og af hvordan udtalelser og vurderinger foretages.

Inden udstedelsen af den i stk. 2 omhandlede udtalelse og den i nærværende stykkes først afsnit omhandlede afgørelse, tager Kommissionen hensyn til enhver oplysning og al dokumentation indgivet af det anmodende nationale koordinationscenter.

Enhver afgørelse om ikke at anerkende et nationalt koordinationscenter som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning begrundes behørigt med angivelse af hvilke krav, det anmodende nationale koordinationscenter stadig mangler at opfylde, som berettiger afgørelsen om at nægte anerkendelse. Ethvert nationalt koordinationscenter, hvis anmodning om anerkendelse er blevet afvist, kan til enhver tid genindsende sin anmodning med yderligere oplysninger.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen i tilfælde af ændringer af det nationale koordinationscenter såsom med hensyn til det nationale koordinationscenters sammensætning eller retlige form eller andre relevante aspekter, som påvirker dets kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning. Ved modtagelsen af sådan underretning kan Kommissionen tage en afgørelse om at tildele eller nægte anerkendelsen af det nationale koordinationscenter som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler op til fornyet overvejelse i overensstemmelse hermed.

7.   Netværket består af alle de nationale koordinationscentre, som er meddelt til bestyrelsen af medlemsstaterne.

Artikel 7

De nationale koordinationscentres opgaver

1.   De nationale koordinationscentre udfører følgende opgaver:

| a) | fungerer på nationalt plan som kontaktpunkter for fællesskabet for at støtte kompetencecentret med at opfylde dets mission og mål, navnlig med at koordinere fællesskabet gennem koordinering af fællesskabets medlemmer i deres medlemsstater |
| --- | --- |

a)

fungerer på nationalt plan som kontaktpunkter for fællesskabet for at støtte kompetencecentret med at opfylde dets mission og mål, navnlig med at koordinere fællesskabet gennem koordinering af fællesskabets medlemmer i deres medlemsstater

| b) | tilvejebringer ekspertise og bidrager aktivt til de strategiske opgaver, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, under hensyntagen til relevante nationale og regionale udfordringer for cybersikkerhed i forskellige sektorer |
| --- | --- |

b)

tilvejebringer ekspertise og bidrager aktivt til de strategiske opgaver, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, under hensyntagen til relevante nationale og regionale udfordringer for cybersikkerhed i forskellige sektorer

| c) | fremmer, tilskynder til og letter deltagelse af civilsamfundet, industrien, navnlig nystartede virksomheder og SMV'er, de akademiske miljøer og forskningsmiljøerne samt andre interessenters deltagelse på nationalt plan i grænseoverskridende projekter og cybersikkerhedsmæssige tiltag finansieret via relevante EU-programmer |
| --- | --- |

c)

fremmer, tilskynder til og letter deltagelse af civilsamfundet, industrien, navnlig nystartede virksomheder og SMV'er, de akademiske miljøer og forskningsmiljøerne samt andre interessenters deltagelse på nationalt plan i grænseoverskridende projekter og cybersikkerhedsmæssige tiltag finansieret via relevante EU-programmer

| d) | yder teknisk bistand til interessenter ved at støtte dem under ansøgningsfasen for projekter, der forvaltes af kompetencecentret, for så vidt angår dets mission og mål, og i fuld overensstemmelse med reglerne for forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig vedrørende interessekonflikter |
| --- | --- |

d)

yder teknisk bistand til interessenter ved at støtte dem under ansøgningsfasen for projekter, der forvaltes af kompetencecentret, for så vidt angår dets mission og mål, og i fuld overensstemmelse med reglerne for forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig vedrørende interessekonflikter

| e) | arbejder på at etablere synergier med relevante aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan, såsom nationale politikker for forskning, udvikling og innovation på cybersikkerhedsområdet, navnlig de politikker, der er anført i de nationale cybersikkerhedsstrategier |
| --- | --- |

e)

arbejder på at etablere synergier med relevante aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan, såsom nationale politikker for forskning, udvikling og innovation på cybersikkerhedsområdet, navnlig de politikker, der er anført i de nationale cybersikkerhedsstrategier

| f) | gennemfører specifikke tiltag, som kompetencecentret har ydet tilskud til, herunder ved at yde finansiel støtte til tredjeparter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 204 på de betingelser, der er fastsat i de pågældende tilskudsaftaler |
| --- | --- |

f)

gennemfører specifikke tiltag, som kompetencecentret har ydet tilskud til, herunder ved at yde finansiel støtte til tredjeparter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 204 på de betingelser, der er fastsat i de pågældende tilskudsaftaler

| g) | samarbejder, uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet og under hensyntagen til ENISA's relevante opgaver, med de nationale myndigheder om mulige bidrag til fremme og udbredelse af uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed |
| --- | --- |

g)

samarbejder, uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet og under hensyntagen til ENISA's relevante opgaver, med de nationale myndigheder om mulige bidrag til fremme og udbredelse af uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed

| h) | fremmer og formidler de relevante resultater af arbejdet i netværket, fællesskabet og kompetencecentret på nationalt, regionalt eller lokalt plan |
| --- | --- |

h)

fremmer og formidler de relevante resultater af arbejdet i netværket, fællesskabet og kompetencecentret på nationalt, regionalt eller lokalt plan

| i) | vurderer anmodninger fra enheder, der er etableret i samme medlemsstat som det nationale koordinationscenter, om at blive en del af fællesskabet |
| --- | --- |

i)

vurderer anmodninger fra enheder, der er etableret i samme medlemsstat som det nationale koordinationscenter, om at blive en del af fællesskabet

| j) | advokerer for og fremmer inddragelsen af relevante enheder i de aktiviteter, der opstår i forbindelse med kompetencecentret, netværket, fællesskabet, og overvåger, alt efter hvad der er relevant, omfanget af engagementet i og mængden af offentlig finansiel støtte til forskning i og udvikling og ibrugtagning af cybersikkerhed. |
| --- | --- |

j)

advokerer for og fremmer inddragelsen af relevante enheder i de aktiviteter, der opstår i forbindelse med kompetencecentret, netværket, fællesskabet, og overvåger, alt efter hvad der er relevant, omfanget af engagementet i og mængden af offentlig finansiel støtte til forskning i og udvikling og ibrugtagning af cybersikkerhed.

2.   Med henblik på denne artikels stk. 1, litra f), kan finansiel støtte til tredjeparter ydes i enhver af de former for EU-bidrag, der er angivet i finansforordningens artikel 125, herunder i form af faste beløb.

3.   På grundlag af en afgørelse som omhandlet i nærværende forordnings artikel 6, stk. 6, kan de nationale koordinationscentre modtage et tilskud fra Unionen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 195, stk. 1, litra d), i forbindelse med udførelsen af de opgaver, der er fastsat i denne artikel.

4.   De nationale koordinationscentre samarbejder, hvor det er relevant, gennem netværket.

Artikel 8

Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed

1.   Fællesskabet bidrager til kompetencecentrets og netværkets mission, der er fastsat i artikel 3, og styrker, deler og formidler cybersikkerhedsekspertise i hele Unionen.

2.   Fællesskabet består af industri, herunder SMV'er, akademiske organisationer og forskningsorganisationer, andre relevante civilsamfundssammenslutninger samt, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, relevante europæiske standardiseringsorganisationer, offentlige organer og andre enheder, der beskæftiger sig med operationelle og tekniske cybersikkerhedsspørgsmål, og, hvor det er relevant, interessenter i sektorer, der har en interesse i cybersikkerhed og som står over for cybersikkerhedsudfordringer. Fællesskabet samler de vigtigste interessenter med hensyn til teknologisk, industriel, akademisk og forskningsmæssig cybersikkerhedskapacitet i Unionen. Det inddrager nationale koordinationscentre, europæiske digitale innovationsknudepunkter, hvor det er relevant, samt EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer med relevant ekspertise, såsom ENISA.

3.   Kun enheder, der er etableret i medlemsstaterne, kan registreres som medlemmer af fællesskabet. De skal påvise, at de kan bidrage til missionen, og skal have cybersikkerhedsekspertise på mindst ét af følgende områder:

| a) | den akademiske verden, forskning eller innovation |
| --- | --- |

a)

den akademiske verden, forskning eller innovation

| b) | industriel udvikling eller produktudvikling |
| --- | --- |

b)

industriel udvikling eller produktudvikling

| c) | uddannelse |
| --- | --- |

c)

uddannelse

| d) | informationssikkerhedsforanstaltninger eller foranstaltninger til håndtering af hændelser |
| --- | --- |

d)

informationssikkerhedsforanstaltninger eller foranstaltninger til håndtering af hændelser

| e) | etik |
| --- | --- |

e)

etik

| f) | formelle og tekniske standardiseringer og specifikationer. |
| --- | --- |

f)

formelle og tekniske standardiseringer og specifikationer.

4.   Kompetencecentret registrerer på deres egen anmodning enheder som medlemmer af fællesskabet efter en vurdering foretaget af det nationale koordinationscenter i den medlemsstat, i hvilken disse enheder er etableret, med henblik på at bekræfte at disse enheder opfylder kriterierne fastsat i denne artikels stk. 3. Denne vurdering tager også hensyn til eventuelle relevante nationale vurderinger af sikkerhedsmæssige årsager, der er foretaget af de nationale kompetente myndigheder. Sådanne registreringer er ikke tidsbegrænsede, men kan til enhver tid tilbagekaldes af kompetencecentret, hvis det relevante nationale koordinationscenter mener, at den pågældende enhed ikke længere opfylder kriterierne i denne artikels stk. 3, eller den falder ind under finansforordningens artikel 136, eller af berettigede sikkerhedsmæssige årsager. Hvor medlemsskabet af fællesskabet ophæves af sikkerhedsmæssige årsager, skal beslutningen om ophævelse være forholdsmæssig og begrundet. De nationale koordinationscentre skal tilstræbe at opnå en afbalanceret repræsentation af interessenter i fællesskabet og aktivt tilskynde deltagelse, navnlig af SMV'er.

5.   Nationale koordinationscentre tilskyndes til at samarbejde gennem netværket for at harmonisere den måde, hvorpå de anvender kriterierne i stk. 3, og procedurerne for vurdering og registrering af enheder, der er omhandlet i stk. 4.

6.   Kompetencecentret registrerer relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer som medlemmer af fællesskabet efter en vurdering af, om denne EU-institution eller dette EU-organ, -kontor eller -agentur opfylder kriterierne i denne artikels stk. 3. Sådanne registreringer er ikke tidsbegrænset, men kan til enhver tid tilbagekaldes af kompetencecentret, hvis det vurderer, at EU-institutionen, -organet, -kontoret eller -agenturet ikke længere opfylder kriterierne i denne artikels stk. 3, eller den eller det falder under finansforordningens artikel 136.

7.   Repræsentanter for EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne kan deltage i arbejdet i fællesskabet.

8.   En enhed, der er registreret som et medlem af fællesskabet, udpeger dens repræsentanter for at sikre en effektiv dialog. Disse repræsentanter skal have ekspertise med hensyn til cybersikkerhedsforskning, -teknologi eller -industri. Bestyrelsen kan præcisere kravene yderligere uden unødigt at begrænse enhederne i udpegelsen af deres repræsentanter.

9.   Fællesskabet yder gennem sine arbejdsgrupper, navnlig gennem Den Strategiske Rådgivningsgruppe, strategisk rådgivning til den administrerende direktør og bestyrelsen om dagsordenen, det årlige arbejdsprogram samt det årlige og det flerårige arbejdsprogram i overensstemmelse med forretningsordenen, som bestyrelsen vedtager.

Artikel 9

Fællesskabets medlemmers opgaver

Medlemmerne af fællesskabet:

| a) | støtter kompetencecentret i at opfylde dets mission og nå dets mål, og arbejder med henblik herpå tæt sammen med kompetencecentret og de nationale koordinationscentre |
| --- | --- |

a)

støtter kompetencecentret i at opfylde dets mission og nå dets mål, og arbejder med henblik herpå tæt sammen med kompetencecentret og de nationale koordinationscentre

| b) | deltager, hvor det relevant, i formelle eller uformelle aktiviteter og i de arbejdsgrupper, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra n), med det formål at udføre særlige aktiviteter som fastsat i det årlige arbejdsprogram, og |
| --- | --- |

b)

deltager, hvor det relevant, i formelle eller uformelle aktiviteter og i de arbejdsgrupper, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra n), med det formål at udføre særlige aktiviteter som fastsat i det årlige arbejdsprogram, og

| c) | støtter, hvor det er relevant, kompetencecentret og de nationale koordinationscentre med at fremme specifikke projekter. |
| --- | --- |

c)

støtter, hvor det er relevant, kompetencecentret og de nationale koordinationscentre med at fremme specifikke projekter.

Artikel 10

Kompetencecentrets samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt internationale organisationer

1.   For at sikre overensstemmelse og komplementaritet samtidig med at overlap af indsatsen undgås, samarbejder kompetencecentret med relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, herunder ENISA, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Det Fælles Forskningscenter under Kommissionen, Forvaltningsorganet for Forskning, Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd og Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område oprettet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/173 (13), relevante europæiske digitale innovationsknudepunkter, Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet hos Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 (14), Det Europæiske Forsvarsagentur for så vidt angår de opgaver, der er fastsat i nærværende forordnings artikel 5, og andre relevante EU-enheder. Kompetencecentret kan også samarbejde med internationale organisationer, hvor det er relevant.

2.   Det i denne artikels stk. 1 omhandlede samarbejde kan finde sted inden for rammerne af samarbejdsordninger. Disse ordninger forelægges bestyrelsen til godkendelse. Enhver udveksling af klassificerede informationer finder sted inden for rammerne af administrative ordninger, der indgås i overensstemmelse med artikel 36, stk. 3.

KAPITEL II

KOMPETENCECENTRETS OPBYGNING

KOMPETENCECENTRETS OPBYGNING

Artikel 11

Medlemskab og struktur

1.   Kompetencecentrets medlemmer er Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, samt medlemsstaterne.

2.   Kompetencecentrets struktur sikrer opfyldelsen af de i artikel 4 fastsatte mål og de i artikel 5 fastsatte opgaver og omfatter:

| a) | en bestyrelse |
| --- | --- |

a)

en bestyrelse

| b) | en administrerende direktør |
| --- | --- |

b)

en administrerende direktør

| c) | en strategisk rådgivende gruppe. |
| --- | --- |

c)

en strategisk rådgivende gruppe.

AFDELING I

AFDELING I

Bestyrelsen

Bestyrelsen

Artikel 12

Bestyrelsens sammensætning

1.   Bestyrelsen består af én repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen der handler på vegne af Unionen.

2.   Hvert medlem af bestyrelsen har en suppleant. Denne suppleant repræsenterer medlemmet i medlemmets fravær.

3.   De medlemmer af bestyrelsen, som er udpeget af medlemsstaterne, og deres suppleanter skal være medarbejdere i deres respektive medlemsstaters offentlige sektor og udpeges på grundlag af deres viden med hensyn til cybersikkerhedsforskning, -teknologi og -industri, deres evne til at sikre koordineringen af tiltag og indstillinger med deres respektive nationale koordinationscenter, eller deres relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige færdigheder. Kommissionen udpeger sine medlemmer af bestyrelsen og deres suppleanter på grundlag af deres viden med hensyn til cybersikkerhed, teknologi eller deres relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige færdigheder og på grundlag af deres evne til at sikre koordinering, synergier og så vidt muligt fælles initiativer mellem forskellige sektorspecifikke eller horisontale EU-politikker, der vedrører cybersikkerhed. Kommissionen og medlemsstaterne bestræber sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuitet i bestyrelsens arbejde. Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

4.   Medlemmer af bestyrelsen og deres suppleanter udnævnes for en fireårig periode. Denne periode kan fornyes.

5.   Medlemmerne af bestyrelsen sikrer, at kompetencecentrets mission, mål, identitet og autonomi beskyttes, og at dets tiltag stemmer overens med denne mission og disse mål på uafhængig og gennemsigtig vis.

6.   Bestyrelsen kan indbyde observatører, herunder repræsentanter fra de relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og medlemmer af fællesskabet, til at deltage i bestyrelsens møder, alt efter hvad det er relevant.

7.   En repræsentant fra ENISA er permanent observatør i bestyrelsen. Bestyrelsen kan indbyde en repræsentant fra Den Strategiske Rådgivningsgruppe til at deltage i sine møder.

8.   Den administrerende direktør deltager i bestyrelsens møder, men har ikke stemmeret.

Artikel 13

Bestyrelsens opgaver

1.   Bestyrelsen har det overordnede ansvar for den strategiske retning og driften af kompetencecentret, fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter og er ansvarlig for alle opgaver, der ikke specifikt pålægges den administrerende direktør.

2.   Bestyrelsen vedtager sin forretningsorden. Denne forretningsorden skal omfatte særlige procedurer for at konstatere og undgå interessekonflikter og sikre fortroligheden af følsomme oplysninger.

3.   Bestyrelsen træffer nødvendige strategiske afgørelser, navnlig med hensyn til:

| a) | udarbejdelsen og vedtagelsen af dagsordenen og overvågningen af gennemførelsen heraf |
| --- | --- |

a)

udarbejdelsen og vedtagelsen af dagsordenen og overvågningen af gennemførelsen heraf

| b) | i lyset af Unionens politiske prioriteter og dagsordenen, vedtagelsen af det flerårige arbejdsprogram, der omfatter fælles industrielle, teknologiske og forskningsmæssige prioriteter på grundlag af de behov, som medlemsstaterne har identificeret i samarbejde med fællesskabet, og som har behov for fokus for så vidt angår Unionens finansielle støtte, herunder nøgleteknologier og domæner med henblik på udvikling af Unionens egne cybersikkerhedsevner |
| --- | --- |

b)

i lyset af Unionens politiske prioriteter og dagsordenen, vedtagelsen af det flerårige arbejdsprogram, der omfatter fælles industrielle, teknologiske og forskningsmæssige prioriteter på grundlag af de behov, som medlemsstaterne har identificeret i samarbejde med fællesskabet, og som har behov for fokus for så vidt angår Unionens finansielle støtte, herunder nøgleteknologier og domæner med henblik på udvikling af Unionens egne cybersikkerhedsevner

| c) | vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram for gennemførelse af de relevante EU-midler, navnlig cybersikkerhedsdelene af Horisont Europa, for så vidt som de medfinansieres frivilligt af medlemsstaterne, og programmet for et digitalt Europa, i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces. |
| --- | --- |

c)

vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram for gennemførelse af de relevante EU-midler, navnlig cybersikkerhedsdelene af Horisont Europa, for så vidt som de medfinansieres frivilligt af medlemsstaterne, og programmet for et digitalt Europa, i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces.

| d) | vedtagelsen af kompetencecentrets årsregnskab og balance samt den årlige aktivitetsrapport på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør |
| --- | --- |

d)

vedtagelsen af kompetencecentrets årsregnskab og balance samt den årlige aktivitetsrapport på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør

| e) | vedtagelsen af de særlige finansielle bestemmelser for kompetencecentret i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70 |
| --- | --- |

e)

vedtagelsen af de særlige finansielle bestemmelser for kompetencecentret i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70

| f) | vedtagelsen af afgørelser som en del af det årlige arbejdsprogram med henblik på at tildele midler fra EU-budgettet til Unionens og medlemsstaternes fælles tiltag |
| --- | --- |

f)

vedtagelsen af afgørelser som en del af det årlige arbejdsprogram med henblik på at tildele midler fra EU-budgettet til Unionens og medlemsstaternes fælles tiltag

| g) | som en del af det årlige arbejdsprogram og i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (13) og (EU) 2021/... (14), beskrivelsen af de fælles tiltag, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og fastlæggelse af betingelserne for gennemførelse af sådanne fælles tiltag |
| --- | --- |

g)

som en del af det årlige arbejdsprogram og i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (13) og (EU) 2021/... (14), beskrivelsen af de fælles tiltag, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og fastlæggelse af betingelserne for gennemførelse af sådanne fælles tiltag

| h) | vedtagelsen af en procedure for udnævnelse af den administrerende direktør og udnævnelsen, afskedigelsen, forlængelsen af embedsperioden for og udstikning af retningslinjerne for den administrerende direktør og overvågningen af den administrerende direktørs præstation |
| --- | --- |

h)

vedtagelsen af en procedure for udnævnelse af den administrerende direktør og udnævnelsen, afskedigelsen, forlængelsen af embedsperioden for og udstikning af retningslinjerne for den administrerende direktør og overvågningen af den administrerende direktørs præstation

| i) | vedtagelsen af retningslinjer for vurdering og registrering af enheder som medlemmer af fællesskabet |
| --- | --- |

i)

vedtagelsen af retningslinjer for vurdering og registrering af enheder som medlemmer af fællesskabet

| j) | vedtagelse af de samarbejdsordninger, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

j)

vedtagelse af de samarbejdsordninger, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2

| k) | udnævnelsen af regnskabsføreren |
| --- | --- |

k)

udnævnelsen af regnskabsføreren

| l) | vedtagelsen af kompetencecentrets årlige budget, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse og med antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter |
| --- | --- |

l)

vedtagelsen af kompetencecentrets årlige budget, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse og med antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter

| m) | vedtagelsen af gennemsigtighedsregler for kompetencecentret og regler for forebyggelse og håndtering af interessekonflikter, herunder med hensyn til medlemmerne af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 42 i delegeret forordning (EU) 2019/715 |
| --- | --- |

m)

vedtagelsen af gennemsigtighedsregler for kompetencecentret og regler for forebyggelse og håndtering af interessekonflikter, herunder med hensyn til medlemmerne af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 42 i delegeret forordning (EU) 2019/715

| n) | oprettelsen af arbejdsgrupper i fællesskabet, hvor det er relevant under hensyn til rådgivning fra Den Strategiske Rådgivningsgruppe |
| --- | --- |

n)

oprettelsen af arbejdsgrupper i fællesskabet, hvor det er relevant under hensyn til rådgivning fra Den Strategiske Rådgivningsgruppe

| o) | udpegelsen af medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe |
| --- | --- |

o)

udpegelsen af medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

| p) | vedtagelsen af reglerne for godtgørelse af udgifter for medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe |
| --- | --- |

p)

vedtagelsen af reglerne for godtgørelse af udgifter for medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

| q) | oprettelsen af en overvågningsmekanisme for at sikre, at de respektive midler, som kompetencecentret forvalter, gennemføres i overensstemmelse med dagsordenen, missionen, det flerårige arbejdsprogram og reglerne for de programmer, som de relevante midler stammer fra |
| --- | --- |

q)

oprettelsen af en overvågningsmekanisme for at sikre, at de respektive midler, som kompetencecentret forvalter, gennemføres i overensstemmelse med dagsordenen, missionen, det flerårige arbejdsprogram og reglerne for de programmer, som de relevante midler stammer fra

| r) | sikringen af en regelmæssig dialog og etableringen af en effektiv samarbejdsmekanisme med fællesskabet |
| --- | --- |

r)

sikringen af en regelmæssig dialog og etableringen af en effektiv samarbejdsmekanisme med fællesskabet

| s) | fastlæggelse af kompetencecentrets kommunikationspolitik på grundlag af en anbefaling fra den administrerende direktør |
| --- | --- |

s)

fastlæggelse af kompetencecentrets kommunikationspolitik på grundlag af en anbefaling fra den administrerende direktør

| t) | hvor det er relevant, fastlæggelsen af bestemmelser, der gennemfører vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (»personalevedtægten« og »ansættelsesvilkårene«), i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 30, stk. 3 |
| --- | --- |

t)

hvor det er relevant, fastlæggelsen af bestemmelser, der gennemfører vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (»personalevedtægten« og »ansættelsesvilkårene«), i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 30, stk. 3

| u) | hvor det er relevant, fastsættelsen af bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til kompetencecentret og for anvendelsen af praktikanter i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2 |
| --- | --- |

u)

hvor det er relevant, fastsættelsen af bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til kompetencecentret og for anvendelsen af praktikanter i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2

| v) | vedtagelsen af sikkerhedsregler for kompetencecentret |
| --- | --- |

v)

vedtagelsen af sikkerhedsregler for kompetencecentret

| w) | vedtagelsen af en strategi for bekæmpelse af svig og korruption, som står i forhold til risikoen for svig og korruption, samt vedtagelsen af omfattende foranstaltninger, i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, der beskytter personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, under hensyntagen til en cost-benefit-analyse af de foranstaltninger, der skal gennemføres |
| --- | --- |

w)

vedtagelsen af en strategi for bekæmpelse af svig og korruption, som står i forhold til risikoen for svig og korruption, samt vedtagelsen af omfattende foranstaltninger, i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, der beskytter personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, under hensyntagen til en cost-benefit-analyse af de foranstaltninger, der skal gennemføres

| x) | om nødvendigt, indførelsen af metoden til beregning af frivillige finansielle bidrag og bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (13) og (EU) 2021/... (14) eller anden lovgivning, der finder anvendelse |
| --- | --- |

x)

om nødvendigt, indførelsen af metoden til beregning af frivillige finansielle bidrag og bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (13) og (EU) 2021/... (14) eller anden lovgivning, der finder anvendelse

| y) | sikringen af sammenhæng og synergier med de dele af programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa, som ikke forvaltes af kompetencecentret, samt med andre EU-programmer, inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

y)

sikringen af sammenhæng og synergier med de dele af programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa, som ikke forvaltes af kompetencecentret, samt med andre EU-programmer, inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram

| z) | vedtagelsen af den årlige rapport om gennemførelsen af kompetencecentrets strategiske mål og prioriteter, om nødvendigt med en henstilling til bedre realisering af disse mål og prioriteter. |
| --- | --- |

z)

vedtagelsen af den årlige rapport om gennemførelsen af kompetencecentrets strategiske mål og prioriteter, om nødvendigt med en henstilling til bedre realisering af disse mål og prioriteter.

I det omfang det årlige arbejdsprogram indeholder fælles tiltag, skal det indeholde oplysninger om medlemsstaternes frivillige bidrag til fælles tiltag. Hvor det er relevant, vurderes i forslag, navnlig i forslag til det årlige arbejdsprogram, behovet for at anvende sikkerhedsregler som fastsat i denne forordnings artikel 33, herunder proceduren for selvvurdering af sikkerheden i overensstemmelse med artikel 20 i forordning (EU) 2021/... (15).

4.   Med hensyn til afgørelserne i stk. 3, litra a), b) og c), tager den administrerende direktør og bestyrelsen højde for alle relevante strategiske råd og input fra ENISA i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden.

5.   Bestyrelsen er ansvarlig for at sikre, at der sker en passende opfølgning på anbefalingerne indeholdt i gennemførelsesrapporten og evalueringen, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2 og 4.

Artikel 14

Formanden og bestyrelsens møder

1.   Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer, hver for en periode på tre år. Formandens og næstformandens mandat kan forlænges én gang ved en afgørelse truffet af bestyrelsen. Hvis formandens eller næstformandens medlemskab af bestyrelsen ophører på et tidspunkt under deres mandatperiode, udløber deres mandatperiode dog automatisk på dette tidspunkt. Næstformanden træder uden videre i stedet for formanden, hvis denne er forhindret i at udøve sit hverv. Formanden deltager i afstemninger.

2.   Bestyrelsen afholder ordinært møde mindst tre gange om året. Den kan afholde ekstraordinære møder på anmodning af Kommissionen, på anmodning af en tredjedel af alle sine medlemmer, på anmodning af formanden eller på anmodning af den administrerende direktør i forbindelse med udførelsen af dennes opgaver.

3.   Den administrerende direktør deltager i bestyrelsens drøftelser, medmindre bestyrelsen beslutter noget andet, men har ikke stemmeret.

4.   Bestyrelsen kan fra sag til sag indbyde andre personer til at deltage i sine møder som observatører.

5.   Formanden kan indbyde repræsentanter for fællesskabet til at deltage i bestyrelsens møder, men de har ikke stemmeret.

6.   Medlemmerne af bestyrelsen og deres suppleanter kan i overensstemmelse med reglerne fastsat i dens forretningsorden bistås af rådgivere eller eksperter.

7.   Kompetencecentret varetager sekretariatsopgaverne for bestyrelsen.

Artikel 15

Bestyrelsens afstemningsregler

1.   Bestyrelsen anvender en konsensustilgang i sine drøftelser. Der holdes en afstemning, hvis det ikke lykkes for medlemmerne af bestyrelsen at nå til enighed.

2.   Hvis det ikke lykkes for bestyrelsen at nå til enighed om et anliggende, træffer den afgørelse med et flertal på mindst 75 % af alle sine medlemmers stemmer, idet Kommissionens repræsentanter udgør ét enkelt medlem i den henseende. Et fraværende bestyrelsesmedlem kan delegere sin stemme til suppleanten eller, i fravær af suppleanten, til et andet medlem. Et medlem af bestyrelsen kan ikke repræsentere mere end ét andet medlem.

3.   Bestyrelsen træffer afgørelser om de fælles tiltag og deres forvaltning som omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra f) og g), på følgende måde:

| a) | Afgørelser om tildeling af midler fra EU-budgettet til fælles tiltag som omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra f), og afgørelser om at medtage sådanne fælles tiltag i det årlige arbejdsprogram træffes i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2. |
| --- | --- |

a)

Afgørelser om tildeling af midler fra EU-budgettet til fælles tiltag som omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra f), og afgørelser om at medtage sådanne fælles tiltag i det årlige arbejdsprogram træffes i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2.

| b) | Afgørelser vedrørende beskrivelsen af fælles tiltag og fastsættelse af betingelser for gennemførelse heraf, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra g), træffes af de deltagende medlemsstater og Kommissionen, idet medlemmernes stemmerettigheder står i forhold til deres respektive bidrag til denne fælles aktion, beregnet efter den metode, der vedtages i medfør af artikel 13, stk. 3, litra x). |
| --- | --- |

b)

Afgørelser vedrørende beskrivelsen af fælles tiltag og fastsættelse af betingelser for gennemførelse heraf, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra g), træffes af de deltagende medlemsstater og Kommissionen, idet medlemmernes stemmerettigheder står i forhold til deres respektive bidrag til denne fælles aktion, beregnet efter den metode, der vedtages i medfør af artikel 13, stk. 3, litra x).

4.   For afgørelser, der træffes i henhold til artikel 13, stk. 3, litra b), c), d), e), f), k), l), p), q), t), u), w), x) og y), har Kommissionen 26 % af det samlede antal stemmer i bestyrelsen.

5.   Hvad angår andre afgørelser end dem, der er omhandlet i stk. 3, litra b), og stk. 4, har hver enkelt medlemsstat og Unionen én stemme. Unionens stemme afgives i fællesskab af Kommissionens to repræsentanter.

6.   Formanden deltager i afstemninger.

AFDELING II

AFDELING II

Den administrerende direktør

Den administrerende direktør

Artikel 16

Udnævnelse og afskedigelse af og forlængelse af embedsperioden for den administrerende direktør

1.   Direktøren skal være en person med ekspertise og et godt omdømme inden for de områder, hvor kompetencecentret opererer.

2.   Den administrerende direktør ansættes i en stilling som midlertidigt ansat ved kompetencecentret i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene.

3.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen fra en liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, på baggrund af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende udvælgelsesprocedure.

4.   Med henblik på indgåelsen af kontrakten med den administrerende direktør repræsenteres kompetencecentret af formanden for bestyrelsen.

5.   Den administrerende direktørs embedsperiode er fire år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen en vurdering, der tager evalueringen af den administrerende direktørs præstation og kompetencecentrets fremtidige opgaver og udfordringer i betragtning.

6.   Bestyrelsen kan på grundlag af et forslag fra Kommissionen, der tager hensyn til den i stk. 5 omhandlede vurdering, forlænge den administrerende direktørs embedsperiode med højst fire år.

7.   En administrerende direktør, hvis embedsperiode er blevet forlænget, må ikke deltage i endnu en udvælgelsesprocedure til den samme stilling.

8.   Den administrerende direktør kan kun afskediges ved en afgørelse truffet af bestyrelsen efter forslag fra Kommissionen eller fra mindst 50 % af medlemsstaterne.

Artikel 17

Den administrerende direktørs opgaver

1.   Den administrerende direktør er ansvarlig for driften og den daglige ledelse af kompetencecentret og er dets retlige repræsentant. Den administrerende direktør er ansvarlig over for bestyrelsen og udøver sit hverv i fuld uafhængighed inden for rammerne af de beføjelser, vedkommende har fået overdraget. Den administrerende direktør bistås af kompetencecentrets personale.

2.   Den administrerende direktør varetager som minimum følgende opgaver i fuld uafhængighed:

| a) | gennemføre afgørelser vedtaget af bestyrelsen |
| --- | --- |

a)

gennemføre afgørelser vedtaget af bestyrelsen

| b) | støtte bestyrelsen i dens arbejde, sørge for sekretariatsbistand til dens møder, og forsyne den med alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af dens hverv |
| --- | --- |

b)

støtte bestyrelsen i dens arbejde, sørge for sekretariatsbistand til dens møder, og forsyne den med alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af dens hverv

| c) | efter samråd med bestyrelsen og Kommissionen og under hensyntagen til input fra de nationale koordinationscentre og fællesskabet udarbejde og med henblik på vedtagelse forelægge bestyrelsen dagsordenen samt, i overensstemmelse med dagsordenen, udkastet til det flerårige arbejdsprogram og udkastet til kompetencecentrets årlige arbejdsprogram, herunder anvendelsesområdet for indkaldelser af forslag, indkaldelser af interessetilkendegivelser og indkaldelser af bud, der er nødvendige for at gennemføre det årlige arbejdsprogram og de tilhørende udgiftsoverslag på forslag af medlemsstaterne og Kommissionen |
| --- | --- |

c)

efter samråd med bestyrelsen og Kommissionen og under hensyntagen til input fra de nationale koordinationscentre og fællesskabet udarbejde og med henblik på vedtagelse forelægge bestyrelsen dagsordenen samt, i overensstemmelse med dagsordenen, udkastet til det flerårige arbejdsprogram og udkastet til kompetencecentrets årlige arbejdsprogram, herunder anvendelsesområdet for indkaldelser af forslag, indkaldelser af interessetilkendegivelser og indkaldelser af bud, der er nødvendige for at gennemføre det årlige arbejdsprogram og de tilhørende udgiftsoverslag på forslag af medlemsstaterne og Kommissionen

| d) | udarbejde og forelægge bestyrelsen forslag til det årlige budget med henblik på vedtagelse, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l), med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter |
| --- | --- |

d)

udarbejde og forelægge bestyrelsen forslag til det årlige budget med henblik på vedtagelse, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l), med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter

| e) | gennemføre det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram og aflægge rapport til bestyrelsen herom |
| --- | --- |

e)

gennemføre det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram og aflægge rapport til bestyrelsen herom

| f) | udarbejde et udkast til den årlige aktivitetsrapport om kompetencecentret, herunder oplysninger om de tilhørende udgifter og gennemførelsen af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram; rapporten ledsages om nødvendigt af forslag om yderligere forbedring af virkeliggørelsen eller om omformulering af de strategiske mål og prioriteter |
| --- | --- |

f)

udarbejde et udkast til den årlige aktivitetsrapport om kompetencecentret, herunder oplysninger om de tilhørende udgifter og gennemførelsen af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram; rapporten ledsages om nødvendigt af forslag om yderligere forbedring af virkeliggørelsen eller om omformulering af de strategiske mål og prioriteter

| g) | sikre gennemførelsen af effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer knyttet til kompetencecentrets præstation |
| --- | --- |

g)

sikre gennemførelsen af effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer knyttet til kompetencecentrets præstation

| h) | udarbejde en handlingsplan, der følger op på konklusionerne i gennemførelsesrapporten og evalueringen, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2 og 4, og hvert andet år forelægge rapporterne om fremskridt for Europa-Parlamentet og Kommissionen |
| --- | --- |

h)

udarbejde en handlingsplan, der følger op på konklusionerne i gennemførelsesrapporten og evalueringen, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2 og 4, og hvert andet år forelægge rapporterne om fremskridt for Europa-Parlamentet og Kommissionen

| i) | udarbejde og indgå aftaler med de nationale koordinationscentre |
| --- | --- |

i)

udarbejde og indgå aftaler med de nationale koordinationscentre

| j) | være ansvarlig for administrative, finansielle og personalemæssige spørgsmål, herunder gennemførelsen af kompetencecentrets budget, under behørig hensyntagen til rådgivning fra den relevante interne revisionsfunktion, i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra e), l), t), u), v) og w) |
| --- | --- |

j)

være ansvarlig for administrative, finansielle og personalemæssige spørgsmål, herunder gennemførelsen af kompetencecentrets budget, under behørig hensyntagen til rådgivning fra den relevante interne revisionsfunktion, i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra e), l), t), u), v) og w)

| k) | godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af forslag i henhold til det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende tilskudsaftaler og -afgørelser |
| --- | --- |

k)

godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af forslag i henhold til det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende tilskudsaftaler og -afgørelser

| l) | godkende fortegnelsen over tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte på grundlag af en prioriteringsliste udarbejdet af et panel af uafhængige eksperter |
| --- | --- |

l)

godkende fortegnelsen over tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte på grundlag af en prioriteringsliste udarbejdet af et panel af uafhængige eksperter

| m) | godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af bud i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende kontrakter |
| --- | --- |

m)

godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af bud i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende kontrakter

| n) | godkende de bud, der udvælges til at modtage støtte |
| --- | --- |

n)

godkende de bud, der udvælges til at modtage støtte

| o) | indsende udkastet til årsregnskab og balance til den relevante interne revisionsfunktion, og efterfølgende til bestyrelsen |
| --- | --- |

o)

indsende udkastet til årsregnskab og balance til den relevante interne revisionsfunktion, og efterfølgende til bestyrelsen

| p) | sikre, at der foretages risikovurdering og risikostyring |
| --- | --- |

p)

sikre, at der foretages risikovurdering og risikostyring

| q) | underskrive individuelle tilskudsaftaler, -afgørelser og -kontrakter |
| --- | --- |

q)

underskrive individuelle tilskudsaftaler, -afgørelser og -kontrakter

| r) | underskrive indkøbskontrakter |
| --- | --- |

r)

underskrive indkøbskontrakter

| s) | udarbejde en handlingsplan, som følger op på konklusionerne i interne eller eksterne revisionsberetninger samt undersøgelser foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (16), og aflægge statusrapport to gange om året til Kommissionen og regelmæssigt til bestyrelsen |
| --- | --- |

s)

udarbejde en handlingsplan, som følger op på konklusionerne i interne eller eksterne revisionsberetninger samt undersøgelser foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (16), og aflægge statusrapport to gange om året til Kommissionen og regelmæssigt til bestyrelsen

| t) | udarbejde udkast til finansielle bestemmelser for kompetencecentret |
| --- | --- |

t)

udarbejde udkast til finansielle bestemmelser for kompetencecentret

| u) | etablere og opretholde et velfungerende og effektivt internt kontrolsystem og indberette alle betydelige ændringer heraf til bestyrelsen |
| --- | --- |

u)

etablere og opretholde et velfungerende og effektivt internt kontrolsystem og indberette alle betydelige ændringer heraf til bestyrelsen

| v) | sikre effektiv kommunikation med EU-institutionerne og efter anmodning aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet |
| --- | --- |

v)

sikre effektiv kommunikation med EU-institutionerne og efter anmodning aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

| w) | træffe enhver anden foranstaltning, der er nødvendig for at vurdere kompetencecentrets opfyldelse af dets mission og mål |
| --- | --- |

w)

træffe enhver anden foranstaltning, der er nødvendig for at vurdere kompetencecentrets opfyldelse af dets mission og mål

| x) | varetage alle andre opgaver, som bestyrelsen har pålagt eller delegeret til vedkommende. |
| --- | --- |

x)

varetage alle andre opgaver, som bestyrelsen har pålagt eller delegeret til vedkommende.

AFDELING III

AFDELING III

Den Strategiske Rådgivningsgruppe

Den Strategiske Rådgivningsgruppe

Artikel 18

Sammensætningen af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

1.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe består af højst 20 medlemmer. Medlemmerne udnævnes af bestyrelsen på forslag af den administrerende direktør blandt repræsentanterne for medlemmerne af fællesskabet, ud over repræsentanter fra EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer. Kun repræsentanter for medlemmer, der ikke kontrolleres af et tredjeland, eller af en enhed etableret i et tredjeland, kan komme i betragtning. Udnævnelsen sker efter en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure. Bestyrelsen skal sigte mod, at Den Strategiske Rådgivningsgruppes sammensætning opnår en afbalanceret repræsentation af fællesskabet for så vidt angår videnskabelige, industrielle og civilsamfundsmæssige enheder, industrier på efterspørgsels- og udbudssiden, store virksomheder og SMV’er, samt en afbalanceret repræsentation med hensyn til geografisk oprindelse og køn. Den skal også sigte mod at opnå en sektorspecifik balance under hensyn til samhørigheden i Unionen og alle medlemsstaterne inden for cybersikkerhedsforskning, -industri og -teknologi. Den Strategiske Rådgivningsgruppe skal være sammensat for at muliggøre en omfattende, løbende og permanent dialog mellem fællesskabet og kompetencecentret.

2.   Medlemmerne af Den Strategiske Rådgivningsgruppe skal have erfaring med hensyn til cybersikkerhedsforskning, industriel udvikling, udbud, gennemførelse eller ibrugtagning af professionelle tjenesteydelser eller produkter. Kravene til en sådan ekspertise præciseres yderligere af bestyrelsen.

3.   Procedurerne for bestyrelsens udnævnelse af medlemmerne af Den Strategiske Rådgivningsgruppe og Den Strategiske Rådgivningsgruppes drift præciseres i forretningsordenen for bestyrelsen og gøres offentligt tilgængelige.

4.   Mandatperioderne for medlemmerne af Den Strategiske Rådgivningsgruppe er to år. Disse perioder kan fornyes én gang.

5.   Repræsentanterne for Kommissionen og for andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig ENISA, kan af Den Strategiske Rådgivningsgruppe indbydes til at deltage i og støtte dens arbejde. Den Strategiske Rådgivningsgruppe kan fra sag til sag indbyde yderligere repræsentanter fra fællesskabet til som observatør, rådgiver eller ekspert, alt efter hvad der er relevant, for at tage hensyn til dynamikken i udviklingen på cybersikkerhedsområdet. Medlemmerne af bestyrelsen kan deltage som observatører i Den Strategiske Rådgivningsgruppes møder.

Artikel 19

Sammensætningen af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

1.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe mødes mindst tre gange om året.

2.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe giver rådgivning til bestyrelsen om oprettelse i fællesskabet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra n), af arbejdsgrupper om specifikke spørgsmål af relevans for kompetencecentrets arbejde, når disse spørgsmål direkte vedrører opgaverne og kompetenceområderne fastsat i artikel 20. Hvor det er nødvendigt, er sådanne arbejdsgrupper underlagt den overordnede koordinering forestået af et eller flere medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe.

3.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe vælger sin formand ved simpelt flertal blandt sine medlemmer.

4.   Sekretariatet for Den Strategiske Rådgivningsgruppe varetages af den administrerende direktør og kompetencecentrets personale under anvendelse af eksisterende ressourcer, med behørig hensyntagen til kompetencecentrets samlede arbejdsbyrde. De midler, der tildeles til støtte for Den Strategiske Rådgivningsgruppe, anføres i forslaget til det årlige budget.

5.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe vedtager sin forretningsorden ved simpelt flertal blandt sine medlemmer.

Artikel 20

Den Strategiske Rådgivningsgruppes opgaver

Den Strategiske Rådgivningsgruppe rådgiver regelmæssigt vedrørende varetagelsen af kompetencecentret aktiviteter og sikrer kommunikation med fællesskabet og andre relevante interessenter. Den Strategiske Rådgivningsgruppe skal endvidere:

| a) | under hensyn til bidrag fra fællesskabet og de i artikel 13, stk. 3, litra n) omhandlede arbejdsgrupper, hvor det er relevant, yde og løbende ajourføre strategisk rådgivning og input til den administrerende direktør og bestyrelsen for så vidt angår dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram inden for de frister, bestyrelsen fastsætter |
| --- | --- |

a)

under hensyn til bidrag fra fællesskabet og de i artikel 13, stk. 3, litra n) omhandlede arbejdsgrupper, hvor det er relevant, yde og løbende ajourføre strategisk rådgivning og input til den administrerende direktør og bestyrelsen for så vidt angår dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram inden for de frister, bestyrelsen fastsætter

| b) | rådgive bestyrelsen om oprettelsen af arbejdsgrupper inden for fællesskabet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra n), om specifikke spørgsmål af relevans for kompetencecentrets arbejde |
| --- | --- |

b)

rådgive bestyrelsen om oprettelsen af arbejdsgrupper inden for fællesskabet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra n), om specifikke spørgsmål af relevans for kompetencecentrets arbejde

| c) | med forbehold af bestyrelsens godkendelse træffe afgørelser om og organisere offentlige høringer, som er åbne for alle offentlige og private interessenter med en interesse for cybersikkerhedsområdet for at indsamle input til den i litra a) omhandlede strategiske rådgivning. |
| --- | --- |

c)

med forbehold af bestyrelsens godkendelse træffe afgørelser om og organisere offentlige høringer, som er åbne for alle offentlige og private interessenter med en interesse for cybersikkerhedsområdet for at indsamle input til den i litra a) omhandlede strategiske rådgivning.

KAPITEL III

FINANSIELLE BESTEMMELSER

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 21

Unionens og medlemsstaternes finansielle bidrag

1.   Kompetencecentret finansieres af Unionen, mens fælles tiltag finansieres af Unionen og af frivillige bidrag fra medlemsstaterne.

2.   Administrations- og driftsomkostningerne for fælles tiltag dækkes af Unionen og de medlemsstater, der bidrager til de fælles tiltag, i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/... (16) og (EU) 2021/... (17).

3.   Unionens bidrag til kompetencecentret til dækning af administrations- og driftsomkostninger omfatter følgende:

| a) | op til 1 649 566 000 EUR fra programmet for et digitalt Europa, herunder op til 32 000 000 EUR til administrationsomkostninger |
| --- | --- |

a)

op til 1 649 566 000 EUR fra programmet for et digitalt Europa, herunder op til 32 000 000 EUR til administrationsomkostninger

| b) | et beløb fra Horisont Europa, herunder til administrationsomkostninger, til fælles tiltag, et sådant beløb lig med beløbet, som medlemsstaterne bidrager med i henhold til denne artikels stk. 7, men ikke større end det beløb, der er fastsat i Horisont Europas strategiske planlægningsproces, der skal gennemføres i henhold til artikel 6, stk. 6, i forordning (EU) 2021/... (16), i det flerårige arbejdsprogram eller i det årlige arbejdsprogram |
| --- | --- |

b)

et beløb fra Horisont Europa, herunder til administrationsomkostninger, til fælles tiltag, et sådant beløb lig med beløbet, som medlemsstaterne bidrager med i henhold til denne artikels stk. 7, men ikke større end det beløb, der er fastsat i Horisont Europas strategiske planlægningsproces, der skal gennemføres i henhold til artikel 6, stk. 6, i forordning (EU) 2021/... (16), i det flerårige arbejdsprogram eller i det årlige arbejdsprogram

| c) | et beløb fra andre relevante EU-programmer, som det er nødvendigt for gennemførelsen af kompetencecentrets opgaver eller opfyldelsen af dets mål, med forbehold af afgørelser, der træffes i overensstemmelse med Unionens retsakter om oprettelse af disse programmer. |
| --- | --- |

c)

et beløb fra andre relevante EU-programmer, som det er nødvendigt for gennemførelsen af kompetencecentrets opgaver eller opfyldelsen af dets mål, med forbehold af afgørelser, der træffes i overensstemmelse med Unionens retsakter om oprettelse af disse programmer.

4.   Unionens maksimale bidrag betales over bevillingerne i Unionens almindelige budget, afsat til programmet for et digitalt Europa, særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa som oprettet ved afgørelse (EU) 2021/... (18) og andre programmer og projekter, der ligger inden for kompetencecentrets eller netværkets virkefelt.

5.   Kompetencecentret gennemfører cybersikkerhedstiltag, der er omfattet af programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. iv).

6.   Bidrag fra andre EU-programmer end dem, der er omhandlet i stk. 3 og stk. 4, som udgør en del af Unionens medfinansiering af et program, der gennemføres af en af medlemsstaterne, medregnes ikke i beregningen af Unionens maksimale finansielle bidrag, der er omhandlet i disse stykker.

7.   Medlemsstaterne deltager frivilligt i fælles tiltag ved hjælp af frivillige finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier. Hvis en medlemsstat deltager i en fælles aktion, dækker den pågældende medlemsstats finansielle bidrag administrationsomkostningerne i forhold til dens bidrag til dette fælles tiltag. Administrationsomkostningerne ved fælles tiltag dækkes af finansielle bidrag. Driftsomkostningerne ved fælles tiltag dækkes af finansielle bidrag eller i form af naturalier, som fastsat i Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa. Bidrag fra den enkelte medlemsstat kan tage form af støtte som den pågældende medlemsstat yder som led i et fælles tiltag til støttemodtagere etableret i den pågældende medlemsstat. Bidrag i form af naturalier fra medlemsstaterne består af de støtteberettigede omkostninger, der afholdes af de nationale koordinationscentre og andre offentlige enheder, når de deltager i projekter, der finansieres via denne forordning, med fradrag af Unionens bidrag til disse omkostninger. I tilfælde af projekter, der finansieres via Horisont Europa, beregnes støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med artikel 36 i forordning (EU) 2021/... (16). I tilfælde af projekter, der finansieres af programmet for et digitalt Europa, beregnes de støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med finansforordningen.

Den forventede størrelse af medlemsstaternes samlede frivillige bidrag til fælles tiltag under Horisont Europa, herunder finansielle bidrag til administrationsomkostninger, fastlægges, så de kan tages i betragtning i Horisont Europas strategiske planlægningsproces, der skal gennemføres i medfør af artikel 6, stk. 6, i forordning (EU) 2021/... (19) med input fra bestyrelsen. Med hensyn til tiltag under programmet for et digitalt Europa kan medlemsstaterne uanset artikel 15 i forordning (EU) 2021/... (20) yde et bidrag til de af kompetencecentrets omkostninger, der medfinansieres af programmet for et digitalt Europa, som er lavere end de beløb, der er angivet i denne artikels stk. 3, litra a).

8.   Medlemsstaternes nationale medfinansiering af tiltag, der støttes af andre EU-programmer end Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, betragtes som medlemsstaternes nationale bidrag, for så vidt som disse bidrag er led i fælles tiltag og indgår i kompetencecentrets arbejdsprogram.

9.   Med henblik på at vurdere de bidrag, der er omhandlet i denne artikels stk. 3 og i artikel 22, stk. 2, litra b), fastlægges omkostninger i overensstemmelse med de berørte medlemsstaters sædvanlige praksis for omkostningsberegning, den berørte medlemsstats gældende regnskabsstandarder og de relevante internationale regnskabsstandarder og IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards). Omkostninger attesteres af en uafhængig ekstern revisor, som udnævnes af den pågældende medlemsstat. Værdiansættelsesmetoden kan kontrolleres af kompetencecentret, hvis der opstår usikkerhed om følge af attesteringen.

10.   Såfremt en medlemsstat misligholder sine forpligtelser vedrørende det finansielle bidrag eller bidrag i form af naturalier til fælles tiltag, meddeler den administrerende direktør skriftligt den pågældende medlemsstat herom og fastsætter en rimelig frist, inden for hvilken en sådan misligholdelse skal bringes til ophør. Såfremt situationen ikke er bragt til ophør inden for denne frist, indkalder den administrerende direktør til et bestyrelsesmøde med henblik på at beslutte, om den misligholdende deltagende medlemsstat skal fratages sin stemmeret, eller hvorvidt der skal træffes andre foranstaltninger, indtil den pågældende medlemsstat har opfyldt sine forpligtelser. Den misligholdende medlemsstats stemmerettigheder vedrørende fælles tiltag suspenderes, indtil misligholdelsen er bragt til ophør.

11.   Kommissionen kan indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag til fælles tiltag, såfremt de bidragydende medlemsstater ikke bidrager, kun bidrager delvis eller bidrager for sent med de bidrag, der er omhandlet i stk. 3, litra b). Kommissionens indstilling, nedsættelse eller suspension af Unionens finansielle bidrag skal for så vidt angår beløb og tid stå i forhold til medlemsstatens manglende bidrag, delvise bidrag eller forsinkede bidrag.

12.   De bidragydende medlemsstater meddeler senest den 31. januar hvert år bestyrelsen værdien af de i stk. 7 omhandlede bidrag til fælles tiltag med Unionen, som er ydet i det foregående regnskabsår.

Artikel 22

Kompetencecentrets omkostninger og ressourcer

1.   Kompetencecentrets administrationsomkostninger dækkes i princippet af finansielle bidrag fra Unionen på årsbasis. Yderligere finansielle bidrag gives af bidragydende medlemsstater i forhold til deres frivillige bidrag til fælles tiltag. Hvis en del af bidraget til administrationsomkostninger ikke anvendes, kan det stilles til rådighed til dækning af kompetencecentrets driftsomkostninger.

2.   Kompetencecentrets driftsomkostninger dækkes af følgende bidrag:

| a) | Unionens finansielle bidrag |
| --- | --- |

a)

Unionens finansielle bidrag

| b) | frivillige finansielle bidrag eller bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater for så vidt angår fælles tiltag. |
| --- | --- |

b)

frivillige finansielle bidrag eller bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater for så vidt angår fælles tiltag.

3.   Kompetencecentrets ressourcer, der er indført i dets budget, består af følgende bidrag:

| a) | Unionens finansielle bidrag til drifts- og administrationsomkostninger |
| --- | --- |

a)

Unionens finansielle bidrag til drifts- og administrationsomkostninger

| b) | bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til administrationsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag |
| --- | --- |

b)

bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til administrationsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag

| c) | bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til driftsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag |
| --- | --- |

c)

bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til driftsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag

| d) | eventuelle indtægter genereret af kompetencecentret |
| --- | --- |

d)

eventuelle indtægter genereret af kompetencecentret

| e) | eventuelle andre finansielle bidrag, ressourcer eller indtægter. |
| --- | --- |

e)

eventuelle andre finansielle bidrag, ressourcer eller indtægter.

4.   Eventuelle renter af de bidrag, der betales til kompetencecentret af de bidragydende medlemsstater, betragtes som kompetencecentrets indtægt.

5.   Alle kompetencecentrets indtægter og dets aktiviteter skal anvendes til at nå dets mål.

6.   Kompetencecentret ejer alle aktiver, som det har genereret, eller som er overføret til det med det formål at opfylde dets mål. Uden at det berører de gældende regler for det relevante finansieringsprogram træffes der afgørelse om ejerskabet af aktiver, der er genereret eller erhvervet i forbindelse med fælles tiltag, i overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, litra b).

7.   Bortset fra når kompetencecentret afvikles, forbliver eventuelle overskydende indtægter i forhold til udgifterne kompetencecentrets ejendom og må ikke udbetales til de bidragydende medlemmer af kompetencecentret.

8.   Kompetencecentret arbejder tæt sammen med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer under behørig hensyntagen til deres respektive mandater, og uden at eksisterende samarbejdsmekanismer overlapper hinanden, med henblik på at drage fordel af synergier med disse og, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, med henblik på at reducere de administrative omkostninger.

Artikel 23

Finansielle forpligtelser

Kompetencecentrets finansielle forpligtelser må ikke overstige værdien af de finansielle ressourcer, der er til rådighed, eller som medlemmerne har afsat til dets budget.

Artikel 24

Regnskabsår

Regnskabsåret løber fra den 1. januar til den 31. december.

Artikel 25

Opstilling af budgettet

1.   Hvert år udarbejder den administrerende direktør et udkast til overslag over kompetencecentrets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og forelægger det for bestyrelsen, ledsaget af udkastet til stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l). Der skal være balance mellem indtægter og udgifter. Kompetencecentrets udgifter omfatter udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift. Administrative udgifter skal holdes på et minimum, herunder ved hjælp af omplacering af personale eller omfordeling af stillinger.

2.   Hvert år udarbejder bestyrelsen på grundlag af udkastet til overslag over indtægter og udgifter, der er omhandlet i stk. 1, et overslag over indtægter og udgifter for kompetencecentret for det følgende regnskabsår.

3.   Bestyrelsen fremsender senest den 31. januar hvert år det i denne artikels stk. 2 nævnte overslag, der skal være en del af udkastet til det samlede programmeringsdokument, som er omhandlet i artikel 32, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2019/715, til Kommissionen.

4.   På grundlag af det overslag, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, opfører Kommissionen i forslaget til Unionens budget de overslag, den skønner nødvendige for den stillingsfortegnelse, der er omhandlet i denne forordnings artikel 13, stk. 3, litra l), og beløbet af det bidrag der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 313 og 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

5.   Europa-Parlamentet og Rådet godkender bevillingerne til bidraget til kompetencecentret.

6.   Europa-Parlamentet og Rådet vedtager den stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13. stk. 3, litra l).

7.   Bestyrelsen vedtager kompetencecentrets budget sammen med det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Unionens almindelige budget. Om nødvendigt afpasser bestyrelsen kompetencecentrets budget og det årlige arbejdsprogram i overensstemmelse med Unionens almindelige budget.

Artikel 26

Fremlæggelse af kompetencecentrets regnskaber og decharge

Fremlæggelsen af kompetencecentrets foreløbige og endelige regnskaber og decharge skal overholde reglerne og tidsplanen i finansforordningen og i kompetencecentrets finansielle bestemmelser.

Artikel 27

Operationel og finansiel rapportering

1.   Den administrerende direktør rapporterer årligt til bestyrelsen om udøvelsen af vedkommendes hverv i overensstemmelse med kompetencecentrets finansielle bestemmelser.

2.   Senest to måneder efter udgangen af hvert regnskabsår forelægger den administrerende direktør med henblik på godkendelse bestyrelsen en årlig aktivitetsrapport om de fremskridt, som kompetencecentret har gjort i det foregående kalenderår, navnlig med hensyn til det årlige arbejdsprogram for det pågældende år og opfyldelsen af dets strategiske mål og prioriteter. Denne rapport omfatter oplysninger om følgende:

| a) | gennemførte operationelle tiltag og de tilhørende udgifter |
| --- | --- |

a)

gennemførte operationelle tiltag og de tilhørende udgifter

| b) | indsendte forslag til tiltag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat |
| --- | --- |

b)

indsendte forslag til tiltag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat

| c) | de tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte, fordelt på deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat og med angivelse af kompetencecentrets bidrag til de enkelte deltagere og tiltag |
| --- | --- |

c)

de tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte, fordelt på deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat og med angivelse af kompetencecentrets bidrag til de enkelte deltagere og tiltag

| d) | opfyldelsen af missionen og målene fastsat i denne forordning og forslag til yderligere nødvendigt arbejde for at opfylde denne mission og disse mål |
| --- | --- |

d)

opfyldelsen af missionen og målene fastsat i denne forordning og forslag til yderligere nødvendigt arbejde for at opfylde denne mission og disse mål

| e) | gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram. |
| --- | --- |

e)

gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram.

3.   Den årlige aktivitetsrapport gøres offentligt tilgængelig, når den er godkendt af bestyrelsen.

Artikel 28

Finansielle bestemmelser

Kompetencecentret vedtager sine særlige finansielle bestemmelser i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70.

Artikel 29

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1.   Ved gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne forordning, træffer kompetencecentret egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved regelmæssig og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Kompetencecentret giver Kommissionens personale og andre personer med tilladelse fra Kommissionen samt Revisionsretten adgang til kompetencecentrets lokaler og til alle oplysninger, herunder i elektronisk form, som er nødvendige for at gennemføre deres revisioner.

3.   OLAF kan foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (17) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (18) for at fastslå, om der har været tale om svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud eller en kontrakt, der direkte eller indirekte er finansieret i overensstemmelse med denne forordning.

4.   Kontrakter og aftaler om tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning skal indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, kompetencecentret, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og disse undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at det berører stk. 1, 2 og 3. Hvor gennemførelsen af et tiltag helt eller delvis uddelegeres eller videredelegeres, eller hvor den kræver indgåelse af en kontrakt om offentligt indkøb eller finansiel støtte til tredjepart, skal kontrakten eller tilskudsaftalen omfattekontrahenten eller tilskudsmodtagerens forpligtelse til at kræve, at alle involverede tredjeparter udtrykkelig accepterer de nævnte beføjelser, der er tildelt Kommissionen, kompetencecentret, Revisionsretten og OLAF.

KAPITEL IV

KOMPETENCECENTRETS PERSONALE

KOMPETENCECENTRETS PERSONALE

Artikel 30

Personale

1.   Personalevedtægten og ansættelsesvilkårene og de regler, der i fællesskab er vedtaget af EU-institutionerne med henblik på anvendelsen af personalevedtægten og ansættelsesvilkårene, finder anvendelse på kompetencecentrets ansatte.

2.   Bestyrelsen udøver med hensyn til kompetencecentrets ansatte de beføjelser, som personalevedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og de beføjelser, som ansættelsesvilkårene tillægger den myndighed, der er beføjet til at indgå ansættelseskontrakter (»ansættelsesmyndighedsbeføjelser«).

3.   I overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110 vedtager bestyrelsen i på grundlag af artikel 2, stk. 1, i personalevedtægten og artikel 6 i ansættelsesvilkårene en afgørelse, der tillægger den administrerende direktør de relevante ansættelsesmyndighedsbeføjelser og fastsætter betingelserne for at suspendere denne delegation. Den administrerende direktør har bemyndigelse til at uddelegere disse beføjelser.

4.   Under helt særlige omstændigheder kan bestyrelsen ved en afgørelse midlertidigt suspendere de ansættelsesmyndighedsbeføjelser, der er uddelegeret til den administrerende direktør, og enhver efterfølgende uddelegering foretaget af sidstnævnte. I sådanne tilfælde udøver bestyrelsen selv ansættelsesmyndighedsbeføjelserne eller uddelegerer dem til et af sine medlemmer eller til en anden medarbejder i kompetencecentret end den administrerende direktør.

5.   Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelser til personalevedtægten og ansættelsesvilkårene i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110.

6.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l), med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med kompetencecentrets årlige budget.

7.   De menneskelige ressourcer, som kompetencecentret kræver, dækkes i første omgang ved omplacering af personale eller omfordeling af stillinger fra EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og yderligere menneskelige ressourcer gennem rekruttering. Kompetencecentrets personale kan bestå af midlertidigt ansatte og kontraktansatte.

8.   Alle personaleomkostninger afholdes af kompetencecentret.

Artikel 31

Udstationerede nationale eksperter og andet personale

1.   Kompetencecentret kan gøre brug af udstationerede nationale eksperter eller andre medarbejdere, der ikke er ansat af kompetencecentret.

2.   Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen en afgørelse, der fastlægger bestemmelser om udstationering af nationale eksperter til kompetencecentret.

Artikel 32

Privilegier og immuniteter

Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, finder anvendelse på kompetencecentret og dets personale.

KAPITEL V

FÆLLES BESTEMMELSER

FÆLLES BESTEMMELSER

Artikel 33

Sikkerhedsregler

1.   Artikel 12 i forordning (EU) 2021/... (*1) finder anvendelse på deltagelse i alle tiltag, som finansieres af kompetencecentret.

2.   Følgende særlige sikkerhedsregler finder anvendelse på tiltag, der finansieres af Horisont Europa:

| a) | med henblik på artikel 38, stk. 1, i forordning (EU) 2021/... (21), kan udstedelse af ikkeekslusive licenser, når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til tredjeparter, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og er kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere |
| --- | --- |

a)

med henblik på artikel 38, stk. 1, i forordning (EU) 2021/... (21), kan udstedelse af ikkeekslusive licenser, når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til tredjeparter, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og er kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere

| b) | med henblik på artikel 40, stk. 4, første afsnit, litra b) i forordning (EU) 2021/... (21) er overdragelse eller licens til en juridisk enhed, der er etableret i et associeret land eller etableret i Unionen, men kontrolleret fra tredjelande, begrundelse for at gøre indsigelse mod overdragelse af ejendomsretten til resultater eller mod indrømmelse af en eksklusiv licens vedrørende resultater |
| --- | --- |

b)

med henblik på artikel 40, stk. 4, første afsnit, litra b) i forordning (EU) 2021/... (21) er overdragelse eller licens til en juridisk enhed, der er etableret i et associeret land eller etableret i Unionen, men kontrolleret fra tredjelande, begrundelse for at gøre indsigelse mod overdragelse af ejendomsretten til resultater eller mod indrømmelse af en eksklusiv licens vedrørende resultater

| c) | med henblik på artikel 41, stk. 7, første afsnit, litra a), i forordning (EU) 2021/... (21) kan indrømmelsen af adgangsrettigheder, som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 9), når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til en juridisk enhed, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere. |
| --- | --- |

c)

med henblik på artikel 41, stk. 7, første afsnit, litra a), i forordning (EU) 2021/... (21) kan indrømmelsen af adgangsrettigheder, som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 9), når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til en juridisk enhed, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere.

Artikel 34

Gennemsigtighed

1.   Kompetencecentret udfører sine aktiviteter med en høj grad af gennemsigtighed.

2.   Kompetencecentret sikrer, at offentligheden og eventuelle interesserede parter rettidigt får passende, objektive, pålidelige og let tilgængelige oplysninger, navnlig med hensyn til resultaterne af dets arbejde. Det gør også interesseerklæringer afgivet i overensstemmelse med artikel 43 offentligt tilgængelige. Disse krav gælder også for de nationale koordinationscentre, fællesskabet og Den Strategiske Rådgivningsgruppe i overensstemmelse med relevant ret.

3.   Bestyrelsen kan efter forslag fra den administrerende direktør tillade interesserede parter at følge nogle af kompetencecentrets aktiviteter.

4.   Kompetencecentret fastsætter i forretningsordenen for kompetencecentrets bestyrelse og for Den Strategiske Rådgivningsgruppe de praktiske foranstaltninger for gennemførelse af de gennemsigtighedsregler, der er omhandlet i denne artikels stk. 1 og 2. For tiltag, der finansieres af Horisont Europa, tager disse forretningsordener og ordninger behørigt hensyn til forordning (EU) 2021/... (21).

Artikel 35

Kønsbalance

Ved gennemførelsen af denne forordning skal Kommissionen, medlemsstaterne og andre interessenter fra den institutionelle og private sektor, når de udpeger kandidater eller foreslår repræsentanter, om muligt vælge repræsentanter blandt forskellige kandidater og med henblik på at sikre en ligelig kønsfordeling.

Artikel 36

Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede informationer og ikkeklassificerede følsomme informationer

1.   Efter Kommissionens godkendelse, vedtager bestyrelsen kompetencecentrets sikkerhedsregler. Disse sikkerhedsregler anvender de sikkerhedsprincipper og -regler, der er fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 (19) og (EU, Euratom) 2015/444 (20).

2.   Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør, eksterne eksperter, der deltager i ad hoc-arbejdsgrupper, og kompetencecentrets medarbejdere skal overholde fortrolighedskravene i artikel 339 i TEUF, selv efter at deres hverv er ophørt.

3.   Kompetencecentret kan træffe de nødvendige foranstaltninger for at lette udvekslingen af oplysninger, der er relevante for dets opgaver, med Kommissionen og medlemsstaterne og, hvor det er hensigtsmæssigt, de relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer. Administrative ordninger, der indgås med henblik herpå angående udveksling af EU's klassificerede informationer, eller, i mangel af sådanne ordninger, ekstraordinær ad hoc-videregivelse af EU's klassificerede informationer skal forhåndsgodkendes af Kommissionen.

Artikel 37

Aktindsigt

1.   Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på dokumenter, der opbevares af kompetencecentret.

2.   Bestyrelsen vedtager ordninger for gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001 senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

3.   Afgørelser truffet af kompetencecentret i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 kan gøres til genstand for en klage til ombudsmanden i henhold til artikel 228 i TEUF eller indbringes for Den Europæiske Unions Domstol i henhold til artikel 263 i TEUF.

Artikel 38

Overvågning, evaluering og revision

1.   Kompetencecentret sikrer, at dets aktiviteter, herunder de aktiviteter, der forvaltes gennem de nationale koordinationscentre og netværk, underkastes løbende og systematisk overvågning og regelmæssig evaluering. Kompetencecentret sikrer, at data for overvågning af gennemførelsen og resultaterne af EU-finansieringsprogrammerne, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, litra b), indsamles effektivt og rettidigt, og pålægger modtagere af EU-midler og medlemsstaterne proportionelle rapporteringskrav. Konklusionerne af denne evaluering gøres offentligt tilgængelige.

2.   Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om gennemførelsen af denne forordning, og under alle omstændigheder senest 30 måneder efter den dato, der er fastlagt i artikel 46, stk. 4, udarbejder Kommissionen en gennemførelsesrapport om kompetencecentrets aktiviteter under hensyntagen til det foreløbige input fra bestyrelsen, de nationale koordinationscentre og fællesskabet. Kommissionen forelægger denne gennemførelsesrapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 30. juni 2024. Kompetencecentret og medlemsstaterne giver Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af denne rapport.

3.   Den i stk. 2 omhandlede gennemførelsesrapport skal omfatte vurderinger af:

| a) | kompetencecentrets arbejdskapacitet med hensyn til dets mission, mål, mandat og opgaver samt samarbejde og koordinering med andre interessenter, navnlig de nationale koordinationscentre, fællesskabet og ENISA |
| --- | --- |

a)

kompetencecentrets arbejdskapacitet med hensyn til dets mission, mål, mandat og opgaver samt samarbejde og koordinering med andre interessenter, navnlig de nationale koordinationscentre, fællesskabet og ENISA

| b) | de resultater, som kompetencecentret har opnået under hensyntagen til dets mission, mål, mandat og opgaver, og navnlig kompetencecentrets effektivitet ved koordinering af EU-midler og pooling af ekspertise |
| --- | --- |

b)

de resultater, som kompetencecentret har opnået under hensyntagen til dets mission, mål, mandat og opgaver, og navnlig kompetencecentrets effektivitet ved koordinering af EU-midler og pooling af ekspertise

| c) | gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

c)

gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram

| d) | kompetencecentrets koordinering og samarbejde med programudvalgene for Horisont Europa og for programmet for et digitalt Europa, navnlig med henblik på at øge overensstemmelse og synergier med det årlige arbejdsprogram, det flerårige arbejdsprogram, dagsordenen og programmet for et digitalt Europa |
| --- | --- |

d)

kompetencecentrets koordinering og samarbejde med programudvalgene for Horisont Europa og for programmet for et digitalt Europa, navnlig med henblik på at øge overensstemmelse og synergier med det årlige arbejdsprogram, det flerårige arbejdsprogram, dagsordenen og programmet for et digitalt Europa

| e) | fælles tiltag. |
| --- | --- |

e)

fælles tiltag.

4.   Efter forelæggelse af den i denne artikels stk. 2 omhandlede gennemførelsesrapport foretager Kommissionen en evaluering af kompetencecentret under hensyn til det foreløbige input fra bestyrelsen, de nationale koordinationscentre og fællesskabet. Denne evaluering henviser til eller ajourfører om nødvendigt de i denne artikels stk. 3 omhandlede vurderinger og foretages før udløbet af den frist, der er fastsat i artikel 47, stk. 1, med henblik på rettidigt at afgøre, om det er hensigtsmæssigt at forlænge varigheden af kompetencecentrets mandat ud over den pågældende periode. Denne evaluering skal vurdere de retlige og administrative aspekter vedrørende kompetencecentrets mandat og potentialet til at skabe synergier og undgå fragmentering i forhold til andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer.

Såfremt Kommissionen finder, at en videreførelse af kompetencecentret er berettiget med henblik på dets mission, mål, mandat og opgaver, kan den fremsætte et lovgivningsforslag om forlængelse af varigheden af kompetencecentrets mandat fastsat i artikel 47.

5.   På baggrund af konklusionerne i gennemførelsesrapporten, der er omhandlet i stk. 2, kan Kommissionen træffe passende tiltag.

6.   Overvågning, evaluering, udfasning og fornyelse af bidraget fra Horisont Europa udføres i overensstemmelse med artikel 10, 50 og 52 og i forordning (EU) 2021/... (22) og aftalte gennemførelsesordninger.

7.   Overvågning, rapportering og evaluering af bidraget fra programmet for et digitalt Europa udføres i overensstemmelse medartikel 24 og 25 i forordning (EU) 2021/... (23).

8.   I tilfælde af afvikling af kompetencecentret foretager Kommissionen en endelig evaluering af kompetencecentret inden for seks måneder efter kompetencecentrets afvikling og under alle omstændigheder senest to år efter iværksættelsen af afviklingsproceduren, der er omhandlet i artikel 47. Resultaterne af denne endelige evaluering forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 39

Kompetencecentrets status som juridisk person

1.   Kompetencecentret har status som juridisk person.

2.   Kompetencecentret har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som retten i den pågældende medlemsstat tillægger juridiske personer. Det kan navnlig erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og kan optræde som part i retssager.

Artikel 40

Kompetencecentrets ansvar

1.   Kompetencecentrets ansvar i kontraktforhold er omfattet af den ret, som finder anvendelse på den pågældende aftale, afgørelse eller kontrakt.

2.   For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, erstatter kompetencecentret samtlige skader, der forvoldes af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv, i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer.

3.   Kompetencecentrets betalinger som følge af et erstatningsansvar som omhandlet i stk. 1 og 2 samt omkostninger og udgifter i denne forbindelse anses for kompetencecentrets udgifter og afholdes af dets midler.

4.   Kompetencecentret er eneansvarligt for at opfylde sine forpligtelser.

Artikel 41

Den Europæiske Unions Domstols kompetence og lovvalg

1.   Den Europæiske Unions Domstol har kompetence:

| a) | til at træffe afgørelse i medfør af eventuelle voldgiftsbestemmelser indeholdt i afgørelser truffet af, eller aftaler eller kontrakter indgået af, kompetencecentret |
| --- | --- |

a)

til at træffe afgørelse i medfør af eventuelle voldgiftsbestemmelser indeholdt i afgørelser truffet af, eller aftaler eller kontrakter indgået af, kompetencecentret

| b) | i tvister vedrørende erstatning for skader forårsaget af kompetencecentrets personale under udøvelsen af deres hverv |
| --- | --- |

b)

i tvister vedrørende erstatning for skader forårsaget af kompetencecentrets personale under udøvelsen af deres hverv

| c) | ved enhver tvist mellem kompetencecentret og dets personale inden for de grænser og på de betingelser, der er fastsat i personalevedtægten. |
| --- | --- |

c)

ved enhver tvist mellem kompetencecentret og dets personale inden for de grænser og på de betingelser, der er fastsat i personalevedtægten.

2.   Med hensyn til anliggender, som ikke er omfattet af denne forordning eller andre EU-retsakter, finder retten i den medlemsstat, hvor kompetencecentret har hjemsted, anvendelse.

Artikel 42

Unionens og medlemsstaternes ansvar og forsikring

1.   Unionens og medlemsstaternes økonomiske ansvar for kompetencecentrets gæld er begrænset til de bidrag, de allerede har ydet til administrationsomkostninger.

2.   Kompetencecentret tegner og opretholder passende forsikring.

Artikel 43

Interessekonflikter

Bestyrelsen vedtager regler om forebyggelse, konstatering og løsning af interessekonflikter for så vidt angår medlemmer, organer og personale, herunder den administrerende direktør. Disse regler skal indeholde bestemmelser med henblik på at undgå interessekonflikter for så vidt angår repræsentanterne for de medlemmer, der sidder i bestyrelsen samt i Den Strategiske Rådgivningsgruppe, i overensstemmelse med finansforordningen, herunder bestemmelser om interesseerklæringer. De nationale koordinationscentre er underlagt national ret med hensyn til interessekonflikter.

Artikel 44

Beskyttelse af personoplysninger

1.   Kompetencecentrets behandling af personoplysninger sker i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

2.   Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelser som omhandlet i artikel 45, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725. Bestyrelsen kan vedtage de supplerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for kompetencecentrets anvendelse af nævnte forordning.

Artikel 45

Støtte fra værtsmedlemsstaten

Der kan indgås en administrativ aftale mellem kompetencecentret og værtsmedlemsstaten, hvor det har hjemsted, angående privilegier og immuniteter og anden støtte, som denne medlemsstat skal yde kompetencecentret.

KAPITEL VI

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 46

Indledende tiltag

1.   Kommissionen har ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af kompetencecentret, indtil det har operativ kapacitet til at gennemføre sit eget budget. Kommissionen gennemfører i overensstemmelse med EU-retten alle nødvendige tiltag i samarbejde med kompetencecentrets kompetente organer.

2.   Med henblik på denne artikels stk. 1 kan Kommissionen udpege en midlertidig administrerende direktør, indtil den administrerende direktør tiltræder sin stilling efter at være blevet udnævnt af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 16. Den midlertidige administrerende direktør udøver den administrerende direktørs hverv og kan bistås af et begrænset antal medarbejdere fra Kommissionen. Kommissionen kan udpege et begrænset antal af sine medarbejdere til kompetencecentret på midlertidig basis.

3.   Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, som er omfattet af bevillingerne i kompetencecentrets årlige budget, når det er blevet vedtaget af bestyrelsen, og kan indgå aftaler og kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, og træffe afgørelser, efter vedtagelse af stillingsfortegnelsen omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l).

4.   Den midlertidige administrerende direktør skal efter aftale med den administrerende direktør og med forbehold af bestyrelsens godkendelse, fastsætte den dato, hvor kompetencecentret har kapacitet til at gennemføre sit eget budget. Fra og med denne dato afholder Kommissionen sig fra at indgå forpligtelser og foretage betalinger for kompetencecentrets aktiviteter.

Artikel 47

Varighed

1.   Kompetencecentret oprettes for perioden fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] til den 31. december 2029.

2.   Medmindre kompetencecentrets mandat forlænges i overensstemmelse med artikel 38, stk. 4, iværksættes afviklingsproceduren automatisk ved udløbet af den periode, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1.

3.   Til at forestå afviklingen af kompetencecentret udpeger bestyrelsen en eller flere likvidatorer, som handler i overensstemmelse med bestyrelsens afgørelser.

4.   Når kompetencecentret afvikles, anvendes dets aktiver til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem Unionen og de bidragydende medlemsstater i forhold til deres finansielle bidrag til kompetencecentret. Et eventuelt overskud, der tilfalder Unionen, tilbageføres til Unionens budget.

Artikel 48

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 159 af 10.5.2019, s. 63.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 17.4.2019 (EUT C 158 af 30.4.2021, s. 850) og Rådets førstebehandlingsholdning af 20.4.2021. Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT ...).

4

(1)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

1

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (EUT ...).

5

(2)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

2

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed), om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed) (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 15).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 af 18. december 2018 om rammefinansforordningen for de organer, der er nedsat i henhold til TEUF og Euratomtraktaten og omhandlet i artikel 70 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122 af 10.5.2019, s. 1).

8

(3)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

3

(4)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

4

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

11

(5)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

5

(12)  Rådets afgørelse (EU) .../... af ... om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, og om ophævelse af afgørelse 2013/743/EU (EUT ...).

12

(6)  Afgørelsen, der er indeholdt i ST 8967/20.

6

(7)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

7

(8)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

8

(9)  Afgørelsen, der er indeholdt i ST 8967/20.

9

(10)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

10

(11)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

11

(12)  Afgørelsen, der er indeholdt i ST 8967/20.

12

(13)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/173 af 12. februar 2021 om oprettelse af Det Europæiske Forvaltningsorgan for Klima, Infrastruktur og Miljø, Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område, Det Europæiske Forvaltningsorgan for Forskning, Forvaltningsorganet for Det Europæiske Innovationsråd og SMV'er, Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd og Det Europæiske Forvaltningsorgan for Uddannelse og Kultur og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2013/801/EU, 2013/771/EU, 2013/778/EU, 2013/779/EU, 2013/776/EU og 2013/770/EU (EUT L 50 af 15.2.2021, s. 9).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53).

14

(13)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

13

(14)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

14

(15)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

15

(15)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

15

(16)  Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom af 28. april 1999 om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20).

16

(16)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

16

(17)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

17

(18)  Afgørelsen, der er indeholdt i ST 8967/20.

18

(19)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

19

(20)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

20

(17)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

18

(*1)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

*1

(21)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

21

(19)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 af 13. marts 2015 om sikkerhedsbeskyttelse i Kommissionen (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 41).

19

(20)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53).

20

(22)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 7064/20.

22

(23)  Forordningen, der er indeholdt i dokument ST 6789/20.

23

---

| 18.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/32

---

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 18/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre

(2021/C 191/02)

I.   INDLEDNING

| 1. | I forbindelse med sin strategi for et digitalt indre marked vedtog Kommissionen den 12. september 2018 forslaget (1) til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre, der har artikel 173, stk. 3, og artikel 188 i TEUF som retsgrundlag, og sendte det til Rådet og Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Formålet med forslaget er at hjælpe EU med at bevare og udvikle de teknologiske og industrielle kapaciteter vedrørende cybersikkerhed, der er nødvendige for at sikre det digitale indre marked. Forslaget lægger op til, at der oprettes strukturer på tre interinstitutionelle niveauer: et netværk af nationale koordinationscentre (nationalt niveau), et kompetencefællesskab for cybersikkerhed (interessentniveau) og et europæisk industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed (EU-niveau). Kompetencecentret skal forvalte cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte fra EU's budget og fremme fælles investeringer fra EU, medlemsstaterne og industrien for at forbedre EU's cybersikkerhed. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen forelagde forslaget for Den Horisontale Gruppe vedrørende Cyberspørgsmål (i det følgende benævnt »gruppen«) den 17. september 2018. Derefter blev konsekvensanalysen gennemgået i gruppen den 28. september 2018. Drøftelserne af selve forslaget i gruppen begyndte den 28. september 2018 under det østrigske formandskab og fortsatte under det rumænske, det finske, det kroatiske og det tyske formandskab. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog sin udtalelse (2) om forslaget den 23. januar 2019. EØSU glædede sig over Kommissionens initiativ og betragtede det som nyttigt for fastlæggelsen af en industriel strategi for cybersikkerhed og strategisk for at opnå en solid og omfattende digital autonomi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I Europa-Parlamentet blev sagen henvist til Udvalget om Industri, Forskning og Energi (ITRE), og Julia REDA (ITRE, Verts/ALE) blev udpeget til ordfører. Betænkningen blev vedtaget den 19. februar 2019 i ITRE-udvalget og godkendt af Parlamentet i første mødeperiode i marts 2019. Den 17. april 2019 vedtog Europa-Parlamentet sin førstebehandlingsholdning (3) med 112 ændringer til Kommissionens forslag, idet der var 489 stemmer for, 73 imod og 56 hverken for eller imod. Efter valget til Europa-Parlamentet blev Rasmus ANDRESEN (ITRE, Verts/ALE) udpeget til ny ordfører. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den 13. marts 2019 gav Coreper mandat (4) til at indlede forhandlinger med Europa-Parlamentet. Siden da har der været fem triloger: den 13. og 20. marts 2019 under det rumænske formandskab, den 25. juni 2020 under det kroatiske formandskab og den 29. oktober og 11. december 2020 under det tyske formandskab. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den første trilog fandt sted den 13. marts 2019 i Strasbourg og førte ikke til nogen væsentlige drøftelser. Begge parter redegjorde for deres holdninger og de vigtigste foreslåede ændringer i deres respektive forslag og nåede til enighed om de næste skridt og tidsplanen. Medlovgiverne bekræftede deres stærke vilje til at nå til enighed hurtigst muligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Den anden trilog fandt sted den 20. marts 2019 i Bruxelles, og de spørgsmål, der var blevet kategoriseret som politiske på det første tekniske møde, især kompetencecentrets mission og opgaver, finansieringen og bestyrelsen, blev drøftet. Det rumænske formandskab baserede sin tilgang på det mandat, det fik til den første trilog. Den anden trilog viste begge parters positive indstilling, da der blev udvist fleksibilitet vedrørende flere spørgsmål, og der blev givet vejledning til det tekniske niveau med henblik på at gøre yderligere fremskridt med kompromisteksten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Coreper godkendte den 3. juni 2020 et revideret mandat til forhandlinger med Europa-Parlamentet (5). Der blev afholdt en tredje trilog den 25. juni 2020 ved afslutningen af det kroatiske formandskab med henblik på at informere Europa-Parlamentet om de vigtigste ændringer i Rådets nye mandat med fokus på 1) kompetencecentrets mission, mål og opgaver, 2) dets struktur, 3) de finansielle bestemmelser og 4) Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Et udestående punkt vedrørende Rådets holdning til stemmerettighederne i centrets bestyrelse blev løst i Rådet under det tyske formandskab. Den 22. juli 2020 vedtog Coreper et revideret mandat, som præciserer omfanget af Kommissionens vetoret. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Et andet udestående spørgsmål vedrørende kompetencecentrets hjemsted blev løst i tilknytning til Corepers møde den 28. oktober 2020 af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, som blev enige om en procedure for valg af kompetencecentrets hjemsted (6). Afgørelsen om hjemstedet blev truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer i tilknytning til Corepers møde den 9. december 2020. Bukarest (Rumænien) blev valgt som hjemsted. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Fjerde trilog, der blev afholdt den 29. oktober 2020, gav et bredt mandat til på teknisk plan at finde kompromiser om de resterende udestående spørgsmål. På en række tekniske møder blev der fundet kompromiser om de fleste spørgsmål. |
| --- | --- |

12.

| 13. | På femte og sidste trilog, der blev afholdt den 11. december 2020, nåede Rådet og Europa-Parlamentet til foreløbig enighed i overensstemmelse med det mandat, som Coreper fornyede den 9. december 2020. Den 18. december 2020 godkendte Coreper den endelige kompromistekst, som der blev opnået enighed om på trilogen. |
| --- | --- |

13.

II.   MÅL

| 14. | Forslaget indeholder bestemmelser om oprettelse af et kompetencecenter, som skal være EU's vigtigste instrument for pooling af investeringer i forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet. Det skal også yde cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte fra programmerne Horisont Europa og et digitalt Europa. Som nævnt ovenfor indeholder forslaget også bestemmelser om oprettelse af et netværk af nationale koordinationscentre og et kompetencefællesskab for cybersikkerhed. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kompetencecentret skal have en bestyrelse sammensat af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen, som fastlægger de overordnede retningslinjer for centrets drift og sikrer, at centret udfører sine opgaver i overensstemmelse med forordningen. Målet med centret skal være at sikre stærkere koordination mellem forskning og innovation samt anvendelse af strategier på EU-plan og nationalt plan og at sætte medlemsstaterne i stand til at træffe afgørelser vedrørende deres finansielle bidrag til fælles tiltag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kompetencecentret vil være i stand til:






  i) | at gennemføre forsknings- og innovationstiltag (støttet af Horisont Europa) samt kapacitetsopbyggende tiltag (støttet af et digitalt Europa) i overensstemmelse med ovennævnte forvaltning (dvs. Kommissionen og medlemsstaterne) |
| --- | --- | --- |

16.

i)

at gennemføre forsknings- og innovationstiltag (støttet af Horisont Europa) samt kapacitetsopbyggende tiltag (støttet af et digitalt Europa) i overensstemmelse med ovennævnte forvaltning (dvs. Kommissionen og medlemsstaterne)

| ii) | sammen med medlemsstaterne at støtte opbygningen og offentligt indkøb af avanceret cybersikkerhedsudstyr samt avancerede cybersikkerhedsværktøjer og -datainfrastrukturer i Europa og sikre bred ibrugtagning af de seneste cybersikkerhedsløsninger i hele økonomien. Med henblik herpå vil kompetencecentret også kunne fremme fælles anskaffelse af kapaciteter på medlemsstaternes vegne. |
| --- | --- |

ii)

sammen med medlemsstaterne at støtte opbygningen og offentligt indkøb af avanceret cybersikkerhedsudstyr samt avancerede cybersikkerhedsværktøjer og -datainfrastrukturer i Europa og sikre bred ibrugtagning af de seneste cybersikkerhedsløsninger i hele økonomien. Med henblik herpå vil kompetencecentret også kunne fremme fælles anskaffelse af kapaciteter på medlemsstaternes vegne.

III.   ANALYSE AF RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

A.   PROCEDUREMÆSSIG BAGGRUND

| 17. | Europa-Parlamentet og Rådet har ført forhandlinger med henblik på at indgå en aftale på tidspunktet for Rådets førstebehandlingsholdning (»tidlig enighed ved andenbehandlingen«). Teksten til Rådets førstebehandlingsholdning afspejler den kompromispakke, som de to medlovgivere har tilsluttet sig, og som støttes af Kommissionen. |
| --- | --- |

17.

B.   RESUMÉ AF DE VIGTIGSTE SPØRGSMÅL

| 18. | De vigtigste ændringer i forhold til Kommissionens oprindelige forslag, som begge medlovgivere nåede til enighed om, er:






  1) | Der er indført kompromisformuleringer i flere bestemmelser for at bringe teksten i overensstemmelse med bestemmelserne i forordningen om et digitalt Europa og Horisont Europa-forordningen, eftersom kompetencecentret skal forvalte cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte fra programmerne Horisont Europa og et digitalt Europa. |
| --- | --- | --- |

18.

1)

Der er indført kompromisformuleringer i flere bestemmelser for at bringe teksten i overensstemmelse med bestemmelserne i forordningen om et digitalt Europa og Horisont Europa-forordningen, eftersom kompetencecentret skal forvalte cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte fra programmerne Horisont Europa og et digitalt Europa.

| 2) | Henvisningen til kompetencecentrets hjemsted i forordningens retlige bestemmelser (artikel 1) udgår. I stedet er der tilføjet en ny betragtning (20). |
| --- | --- |

2)

Henvisningen til kompetencecentrets hjemsted i forordningens retlige bestemmelser (artikel 1) udgår. I stedet er der tilføjet en ny betragtning (20).

| 3) | Der er tilføjet en række begreber med passende definitioner, såsom »cybertrussel«, »fælles tiltag«, »bidrag i form af naturalier« og »europæisk digitalt innovationsknudepunkt«. |
| --- | --- |

3)

Der er tilføjet en række begreber med passende definitioner, såsom »cybertrussel«, »fælles tiltag«, »bidrag i form af naturalier« og »europæisk digitalt innovationsknudepunkt«.

| 4) | Begrebet »dagsorden« blev tilføjet som en omfattende og bæredygtig industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der fastsætter strategiske anbefalinger til udvikling af og vækst i den europæiske industri-, teknologi- og forskningssektor for cybersikkerhed og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter (»dagsordenen«). |
| --- | --- |

4)

Begrebet »dagsorden« blev tilføjet som en omfattende og bæredygtig industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der fastsætter strategiske anbefalinger til udvikling af og vækst i den europæiske industri-, teknologi- og forskningssektor for cybersikkerhed og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter (»dagsordenen«).

| 5) | Kompetencecentrets opgaver, som oprindelig var anført i én artikel sammen med målene, er nu anført i en særlig artikel, og der skelnes mellem centrets strategiske opgaver og gennemførelsesopgaver. |
| --- | --- |

5)

Kompetencecentrets opgaver, som oprindelig var anført i én artikel sammen med målene, er nu anført i en særlig artikel, og der skelnes mellem centrets strategiske opgaver og gennemførelsesopgaver.

| 6) | ENISA's rolle er styrket. ENISA vil være permanent observatør i kompetencecentrets bestyrelse og kan yde rådgivning og input om udarbejdelse af dagsordenen og de årlige og flerårige arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

6)

ENISA's rolle er styrket. ENISA vil være permanent observatør i kompetencecentrets bestyrelse og kan yde rådgivning og input om udarbejdelse af dagsordenen og de årlige og flerårige arbejdsprogrammer.

| 7) | Der er indført nye bestemmelser vedrørende de nationale koordinationscentre, navnlig hvad angår udpegelse af centrene og Kommissionens vurdering. |
| --- | --- |

7)

Der er indført nye bestemmelser vedrørende de nationale koordinationscentre, navnlig hvad angår udpegelse af centrene og Kommissionens vurdering.

| 8) | Bestyrelsens opgaver er yderligere uddybet, navnlig med hensyn til vedtagelse af dagsordenen og de årlige og flerårige arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

8)

Bestyrelsens opgaver er yderligere uddybet, navnlig med hensyn til vedtagelse af dagsordenen og de årlige og flerårige arbejdsprogrammer.

| 9) | Afstemningsreglerne for kompetencecentrets bestyrelse er ændret, og princippet om »ét medlem, én stemme« er indført i stedet for den oprindelige bestemmelse i Kommissionens forslag, hvor det er anført, at EU har 50 % af stemmerettighederne. For så vidt angår visse afgørelser med tilknytning til gennemførelsen af Unionens budget samt vedrørende det årlige arbejdsprogram, det flerårige arbejdsprogram og metoden til beregning af medlemsstaternes bidrag vil Kommissionen dog have 26 % af stemmerettighederne. Bestyrelsen skal træffe afgørelse med et flertal på mindst 75 % af alle sine medlemmer. |
| --- | --- |

9)

Afstemningsreglerne for kompetencecentrets bestyrelse er ændret, og princippet om »ét medlem, én stemme« er indført i stedet for den oprindelige bestemmelse i Kommissionens forslag, hvor det er anført, at EU har 50 % af stemmerettighederne. For så vidt angår visse afgørelser med tilknytning til gennemførelsen af Unionens budget samt vedrørende det årlige arbejdsprogram, det flerårige arbejdsprogram og metoden til beregning af medlemsstaternes bidrag vil Kommissionen dog have 26 % af stemmerettighederne. Bestyrelsen skal træffe afgørelse med et flertal på mindst 75 % af alle sine medlemmer.

| 10) | Det industrielle og videnskabelige rådgivende organ er ændret til Den Strategiske Rådgivningsgruppe, som vil yde rådgivning på grundlag af en regelmæssig dialog mellem kompetencecentret og Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed. |
| --- | --- |

10)

Det industrielle og videnskabelige rådgivende organ er ændret til Den Strategiske Rådgivningsgruppe, som vil yde rådgivning på grundlag af en regelmæssig dialog mellem kompetencecentret og Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed.

| 11) | Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed vil bestå af kollektive organer/organisationer og ikke omfatte enkeltpersoner. Kompetencecentret og dets organer vil som et kompromis kunne benytte sig af enkeltpersoners og fysiske personers ekspertise som ad hoc-eksperter. |
| --- | --- |

11)

Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed vil bestå af kollektive organer/organisationer og ikke omfatte enkeltpersoner. Kompetencecentret og dets organer vil som et kompromis kunne benytte sig af enkeltpersoners og fysiske personers ekspertise som ad hoc-eksperter.

| 12) | Der er tilføjet nye artikler om kønsbalance (artikel 35) og om kompetencecentrets status som juridisk person (artikel 39). |
| --- | --- |

12)

Der er tilføjet nye artikler om kønsbalance (artikel 35) og om kompetencecentrets status som juridisk person (artikel 39).

IV.   KONKLUSION

| 19. | Rådets førstebehandlingsholdning afspejler den kompromispakke, som Rådet og Europa-Parlamentet er nået til enighed om med støtte fra Kommissionen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Rådet mener, at dets førstebehandlingsholdning udgør en afbalanceret pakke, og at den nye forordning, når den er vedtaget, vil spille en central rolle i videreudviklingen af EU's teknologiske, industrielle og forskningsmæssige kapacitet inden for cybersikkerhed. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  12104/18.

(2)  5898/19 (EUT C 159 af 10.5.2019, s. 63).

(3)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 850.

(4)  7583/19.

(5)  8315/20.

(6)  13405/20.

---