# Euroopan unionin C 175/7. t

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 175 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta7. toukokuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 175

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta7. toukokuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – etäkokous – AK:n 143. täysistunto, 17.3.2021–19.3.2021 |
| 2021/C 175/01 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma | 1 |
| 2021/C 175/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä | 6 |
| 2021/C 175/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kriittisiä raaka-aineita koskeva toimintasuunnitelma | 10 |
| 2021/C 175/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu | 17 |
| 2021/C 175/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua | 23 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 143. täysistunto, 17.3.2021–19.3.2021

2021/C 175/01

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma

1

2021/C 175/02

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä

6

2021/C 175/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kriittisiä raaka-aineita koskeva toimintasuunnitelma

10

2021/C 175/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu

17

2021/C 175/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua

23

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – etäkokous – AK:n 143. täysistunto, 17.3.2021–19.3.2021 |
| 2021/C 175/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus | 32 |
| 2021/C 175/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta | 69 |
| 2021/C 175/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Riittävät vähimmäispalkat Euroopan unionissa | 89 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 143. täysistunto, 17.3.2021–19.3.2021

2021/C 175/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus

32

2021/C 175/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta

69

2021/C 175/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Riittävät vähimmäispalkat Euroopan unionissa

89

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 143. täysistunto, 17.3.2021–19.3.2021

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/1

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma”

(2021/C 175/01)

| Esittelijä: | Paula FERNÁNDEZ VIAÑA (ES, Renew Europe), puheenjohtajan kansliasta, sisä- ja oikeusasioista sekä ulkosuhdetoiminnasta vastaava Kantabrian aluehallituksen jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Paula FERNÁNDEZ VIAÑA (ES, Renew Europe), puheenjohtajan kansliasta, sisä- ja oikeusasioista sekä ulkosuhdetoiminnasta vastaava Kantabrian aluehallituksen jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Atlantin toimintasuunnitelman pilarit ja tavoitteet

| 1. | muistuttaa, että Atlantin alueilla on vastassaan kaksitahoinen talouskriisi. Covid-19:n aiheuttamaan kriisiin yhdistyvät brexitin suuruudeltaan vielä tuntemattomat seuraukset kalastuksen, matkailun, kaupan ja liikenteen alalla. Olemme todistamassa liikkuvuuden jyrkkää vähenemistä, jolla on vaikutuksia erityisesti infrastruktuureihin, meriyhteyksiin, logistiikkaketjuihin ja matkailutoimintaan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ehdottaa siksi erityisesti Atlantin rannikko- ja merialueille tarkoitettuja lieventäviä toimenpiteitä ja sitä, että otetaan huomioon brexit-neuvottelujen tulokset ja niiden mahdolliset vaikutukset Atlantin alueen meristrategian ja sen toimintasuunnitelman tulevaisuuteen. Komitea ilmaisee tähän liittyen huolensa Yhdistyneen kuningaskunnan eron mahdollisista seurauksista yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kannalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa Atlantin alueen merkitystä sinänsä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja torjumisessa sekä tarvetta havainnoida, tutkia ja ymmärtää paremmin valtamerten ekosysteemin toimintaa sekä tehdä tutkimusyhteistyötä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että neljän pilarin tavoitteet ja toimet ovat luonteeltaan monialaisia ja että niiden saavuttaminen riippuu hyvästä yhteistyöstä komission eri yksikköjen, kansallisten hallintoviranomaisten ja hankekoordinaattoreiden välillä, mutta huomauttaa, että vaikka nykyiset pilarit ovat asianmukaisia, ne on määriteltävä uudelleen, sillä niissä on puutteita EU:n alakohtaisten politiikkojen tarkistamisen valossa. Tästä syystä tarvitaan asianmukaista koordinointia Atlantin alueen strategian ja alakohtaisten politiikkojen välillä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että Atlantin toimintasuunnitelman ulkopuolelle on jätetty erittäin tärkeitä sinisen talouden alan toimintoja, kuten laivanrakennus- ja meriliikennealat, veneily ja siihen liittyvät palvelut ja alat sekä meriympäristöön liittyvä kestäväpohjainen matkailutoiminta, mukaan lukien vesiurheilutoiminta ja risteily- ja lauttamatkailu, ja että niin kalastuksella, äyriäisten pyynnillä kuin vesiviljelylläkään ei ole omaa sijaansa toimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa siksi sisällyttämään nämä alat suunnitelmaan omaksi pilarikseen, sillä meriperäisten elintarvikkeiden tuottaminen on yksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman painopisteistä. Pilariin olisi sisällytettävä myös meriekosysteemien kehittäminen sekä niiden mahdollisuudet lisätä hiilidioksidin sitomista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo sinisen talouden mahdollisia toiminta-aloja (satamat ja uusiutuvat energialähteet) koskevien pilarien I ja III osalta, että ainoastaan näiden alojen ottaminen huomioon Atlantin toimintasuunnitelman pilareina rajoittaa toimintasuunnitelman soveltamisalaa, sillä tällöin ei voida sisällyttää mukaan muita olemassa olevia tai uusia toiminta-aloja, jotka ovat erityisen merkittäviä Atlantin alueiden kannalta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ehdottaakin, että nämä kaksi pilaria yhdistetään yhdeksi ainoaksi pilariksi, jonka nimenä voisi olla ”Sinisen talouden toimet rannikkoalueiden kestävän kasvun vauhdittajina”. Se voisi käsittää seuraavat viisi tavoitetta: satamat sinisen talouden alueellisen ekosysteemin katalysaattoreina; satamat innovointikeskuksina uusien teknologisten ratkaisujen käyttöönottamiseksi; pitkälle kehittyneillä aloilla (kalastus, liikenne ja merenkulun logistiikka jne.) toteutettavien toimien parantaminen ja mukauttaminen kestävän kehityksen tavoitteisiin; sinisen kasvun kehittyvillä aloilla toteutettavien toimien ja erityisesti avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian edistäminen; sinisen talouden toimien digitalisaatio. |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että liikenneyhteydet satamien ja niiden vaikutusalueen välillä ovat toinen keskeinen aihealue, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että Atlantin toimintasuunnitelmaan on sisällytetty Atlantin satamia koskeva pilari. On olennaisen tärkeää poistaa rautateiden ja yhdistävien maantieosuuksien (”viimeinen kilometri”) ongelmakohdat riippumatta siitä, johtuvatko ne kapasiteettiongelmista vai kuljetuksen aikana suoritettavasta rahdin uudelleenlastauksesta. Tiedonannossa viitataan täysin perustellusti satamien rooliin kaupankäynnin portteina Atlantilla ja liiketoiminnan katalysaattoreina, mutta satamien keskeinen merkitys vaurauden ja työllisyyden luomisessa niiden vaikutusalueella jätetään huomiotta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa laajentamaan merten moottoriteiden käsitteen soveltamisalaa Atlantilla siten, että mahdollistetaan uudet yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon kattavaan verkkoon kuuluvien satamien välillä. Komitea katsoo, että edellytysten yleisesti Euroopan satamien ja erityisesti Atlantin satamien sisällyttämiseksi Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon olisi perustuttava niiden strategiseen merkitykseen EU:lle ja sen alueille. Komitea korostaa tässä yhteydessä merten moottoriteiden strategista arvoa Irlannin ja Euroopan mantereen yhdistämisessä brexitin jälkeisessä tilanteessa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että ne Atlantin satamat, jotka ovat strategisesti tärkeitä Euroopan liikennejärjestelmän rakentamiseksi ja jotka ovat toistaiseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkon ulkopuolella, olisi sisällytettävä siihen. Komitea kehottaa myös rahoittamaan toimia, joiden avulla voidaan kehittää merten moottoriteitä ja parantaa lähimerenkulun palveluita alueen kestäväpohjaisina ja osallistavina liikennepalveluina. Nämä investoinnit olisi toteutettava sekä satamissa että maayhteyksien alalla, yhdistävät maantieosuudet (”viimeinen kilometri”) mukaan luettuina, ja erityisesti niin, että nykyaikaistetaan ja parannetaan raidelinjoja, jotka ovat olennaisen tärkeitä kestävän liikenneverkon luomisen ja syrjäisten alueiden yhteenkuuluvuuden kannalta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa Atlantin rautateiden moottoritien ja satamien rautatieyhteyksien ja keskeisten yhdistävien maantieosuuksien (”viimeinen kilometri”) kehittämistä sekä nykyisten infrastruktuurien välillä että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen käytävien ja Atlantin alueen muiden linjojen välillä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että yksi Atlantin uuden toimintasuunnitelman pilareista liittyy merten uusiutuviin energialähteisiin – ala, missä Atlantin alueilla on valtavasti mahdollisuuksia ja käytännön kokemusta. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että vaikka Atlantin alueiden ensisijaisena tavoitteena on kehittää merten uusiutuvia energialähteitä eri muodoissaan, niiden kehittämisen kannalta keskeiset investoinnit ovat keskeytyneet nykyisessä kriisitilanteessa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että Atlantin alueen strategialla olisi edistettävä merten uusiutuvia energialähteitä koskevia hankkeita laajassa mielessä, mukaan lukien kilpailukykyisen arvoketjun edistäminen sekä sellaisten uusien teknologioiden demonstrointi ja validointi, joilla tuetaan tulevien tuotantojärjestelmien suunnittelua ja koordinointia. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ehdottaa, että koska aaltojen, virtausten ja tuulen hyödyntämisestä Atlantin alueella on tehty useita tutkimuksia, nämä sisällytettäisiin mahdollisten resurssien karttaan. Komitea katsoo myös, että pilarin III puitteissa olisi otettava huomioon merienergialähteisiin perustuvan tai merellä sijaitsevan uusiutuvan energian tuotantotoiminnan yhteensopivuus jo olemassa olevien toimintojen, kuten kalastuksen, äyriäisten pyynnin ja vesiviljelyn, kanssa ja että huomiota olisi kiinnitettävä meriekosysteemeihin ja biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kritisoi sitä, ettei yhdenkään pilarin yhteydessä oteta esiin matkailualaa eikä kulttuuriperintöä, jotka ovat Atlantin Euroopan-puoleisen alueen tunnusmerkki, sillä ne edistävät osaltaan Euroopan mantereen brändin kehittämistä. |
| --- | --- |

16.

Toimivalta sinisen kasvun edistämisessä Euroopan unionin tasolla ja rahoitusohjelmat

| 17. | katsoo, että Atlantin alueen strategiaa varten on kehitettävä erityinen talous- ja budjettiväline, jolla helpotetaan strategian täytäntöönpanoa ja siihen liittyvien toimien kehittämistä houkuttelevammalla tavalla. Strategian tavoitteiden ja Atlantin toimintasuunnitelman sisällyttäminen monivuotiseen rahoituskehykseen on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan päätös erota Euroopan unionista. |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa jälleen, että koheesiopolitiikka on ollut Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) välityksellä EU:n tärkein investointiväline viimeisimmällä ohjelmakaudella. Koheesiopolitiikan kattava hyödyntäminen – Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston (EMKVR) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kautta tarjolla olevien rahoitusmahdollisuuksien ohella – on olennaisen tärkeää Atlantin alueen strategian puitteissa toteutettavien hankkeiden tulevan onnistumisen kannalta. ERI-rahastoja yksinkertaistamalla parannetaan osaltaan rahoituksen saatavuutta paikallisia hankkeita varten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että Atlantin toimintasuunnitelman aikataulutuksen toivotaan toimivan inspiraationa EU:n jäsenvaltioiden ja rannikkoalueiden hallintoviranomaisille niiden laatiessa kumppanuussopimuksiaan ja ohjelmiaan vuosille 2021–2027 ja että monet näihin ohjelmiin sisältyvistä ja toimintasuunnitelmaan liittyvistä toimista edistävät osaltaan EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista. Komitea panee merkille jo nykyiset covid-19-pandemiasta johtuvat viivästykset ja korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja kansallisten toimenpideohjelmien on oltava käytettävissä ja toiminnassa ohjelmakauden 2021–2027 alussa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | huomauttaa, että Atlantin toimintasuunnitelman täytäntöönpano riippuu suurelta osin investoinneista, jotka toteutetaan julkisella rahoituksella ja yksityisin varoin. Lisäksi Atlantin alueen strategiaan perustuvat lippulaivahankkeet olisi sovitettava paremmin EU:n ohjelmiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa käytettävissä olevien rahoitusvälineiden kasvava määrä huomioon ottaen Euroopan komissiota järjestämään mahdollisesti yhdessä Euroopan alueiden komitean kanssa paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja tiedotuskampanjoita näiden rahoitusvälineiden saatavuutta ja hyödyntämistä koskevista parhaista käytännöistä. |
| --- | --- |

21.

Sininen talous ja datan merkitys sinisen talouden järjestelmällisen kehittämisen kannalta paikallis- ja aluetasolla

| 22. | panee merkille, ettei sinisen talouden vaikutusta ole vielä kaikilta osin arvioitu alue- ja paikallistasolla, sillä on vielä kehitettävä sellaiseen luotettavaan dataan perustuva indikaattorijärjestelmä, jolla mitataan suoraan tai välillisesti merestä riippuvaisten toimintojen täsmällistä vaikutusta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa, että sinisen talouden alalla on edellä mainittujen toimien lisäksi kertynyt paljon kokemusta muista toiminta-aloista, kuten laivanrakennuksesta ja laivaliikenteestä, merienergian tuotantorakenteiden luomisesta ja biokomponenttien kehittämisestä meren luonnollisista elementeistä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | suosittaa, että otetaan käyttöön alueellisia erikoistumisstrategioita sinisen talouden kehittämiseksi järjestelmällisesti paikallis- ja aluetasolla, kun otetaan huomioon olemassa olevien resurssien monimutkaisuus ja huomattava määrä, jotta voidaan kartoittaa soveltuvimmat toimet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ehdottaa, että Euroopan alueiden komitea laatii luettelon sinisen talouden toimista kullakin alueella, jotta voitaisiin toteuttaa tosipohjainen kartoitus sinisen talouden kehityksestä Euroopan unionissa. Kunkin alueen keskeisten toimijoiden tulisi huolehtia kartoituksen säännöllisestä ajantasaistamisesta NAT-valiokunnan puitteissa tämän alan hyvien käytäntöjen yksilöimiseksi. |
| --- | --- |

25.

Monitasoinen hallinto Atlantin alueella

| 26. | kannattaa uutta hallintorakennetta ja seurantakehystä ja ehdottaa erityisten etenemissuunnitelmien tai välitavoitteiden sisällyttämistä kuhunkin tavoitteeseen määriteltyjen toimien täsmentämiseksi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää asianmukaisena sitä, että tunnustetaan Leader-lähestymistavan soveltamisen merkitys ja tuki Atlantin alueen strategian kehittämisessä paikallisiin kalatalouden toimintaryhmiin liittyvien yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden välityksellä. Kyseessä on erityinen väline, joka on yhteydessä rannikkoon ja sen taloudellisiin ja sosiaalisiin toimijoihin, joilla on kokemusta ja tietämystä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannattaa vahvasti tehokasta monitasoista hallintoa kunkin jäsenvaltion institutionaalisia puitteita kunnioittaen ja katsoo, että uudistetun meristrategian tulisi mahdollistaa alueiden aktiivinen osallistuminen Atlantin alueen hallintoon. |
| --- | --- |

28.

| 29. | tähdentää, että EU:n moninaisten prosessien ja toimintapolitiikkojen aikataulut ja tavoitteet on yhdenmukaistettava, sillä usein siitä, mikä ei ole enää prioriteetti tiettynä ajankohtana päättyvässä ohjelmassa, tulee prioriteetti toista prosessia koskevassa ohjelmassa, joka päättyy eri aikaan. Tämä hallinnointiin liittyvä ongelma tuo ilmi hajanaisen rakenteen sekä asianmukaisen koordinoinnin ja oikeiden ja ajantasaisten tietojen puutteen. |
| --- | --- |

29.

Yhteistyö Atlantin alueella

| 30. | toteaa, että Euroopan komission ehdottamien Atlantin toimintasuunnitelman neljän pilarin sinänsä riittämättömien tavoitteiden ja toimien toteuttaminen vaikuttaa myönteisesti Atlantin alueeseen kuulumattomiin alueisiin ja hyödyttää niitä. Komitea suosittaa painokkaasti, että näiden alueiden kanssa kehitetään laajennettua yhteistyötä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa vahvistamaan rajatylittävää yhteistyötä yli merirajojen ja alueiden sisällä kehittämällä yksinkertaisempia ehdotuspyyntöjä rajatylittäville hankkeille sekä vahvistamalla Interreg-ohjelmia ja muita talousarviovälineitä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että alueellisen yhteistyön ohjelmat, joihin Atlantin alueet osallistuvat, ovat edistäneet ja edistävät jatkossakin älykkäästi Atlantin uuden toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamista. Komitea korostaa, että vaikutus voisi olla suurempi, jos Atlantin alueen meristrategiaa koskevaan erilliseen talousarviokehykseen sisältyisi rajatylittävien hankkeiden tukemiselle erityinen ehdotuspyyntö määriteltyine ja toimintasuunnitelman mukaisine tavoitteineen sekä erityisine, helposti hallinnoitavine indikaattoreineen mittaamista varten. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että yhteistyön parantamiseksi on parannettava myös keskinäistä ymmärtämystä. Olisikin erittäin hyödyllistä laatia luettelo toimijoista, ongelmista ja mahdollisuuksista ja jakaa sitä kunkin maan ja/tai alueen toimijoille. Toisaalta on määriteltävä sinisen talouden eri aloja varten toimintalinjoja tai teknologisia suuntaviivoja kunkin alueen tosiasiallisen erikoistumisen mukaan edistämällä keskinäistä yhteistyötä ja tekemällä yhteisiä tarjouksia ilman tarvetta kilpailla. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että rajatylittävän yhteistyön aikaansaamiseksi ja tehostamiseksi on luotava olosuhteet, jotka edistävät synergioita ja kannustavat monialaisissa ja monikulttuurisissa ryhmissä tehtävään työhön sovittamalla yhteen intressit ja ohjelmat, tieteelliset painopisteet sekä hallinnointi- ja hallintovälineet, edistämällä eri alueiden ihmisryhmien välistä oikeudenmukaista yhteistyötä, luomalla yksinkertaisia jatkuvan rahoituksen mekanismeja, jotta toimia voidaan toteuttaa realististen määräaikojen puitteissa, ja kannustamalla yhteiskuntaa osallistumaan näihin toimiin laajasti niiden onnistumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että lukuisat rinnakkaiset mutta toisiinsa liittymättömät ohjelmat aiheuttavat sekaannusta ja todennäköisesti tehottomuutta julkisten varojen käytössä. Julkisen tutkimus- ja innovointirahoituksen yhdenmukaistaminen on tarpeen investointien johdonmukaisuuden ja vaikutusten maksimoimiseksi ja tutkijoiden käytettävissä olevan ajan optimoimiseksi. Komitea kehottaa yhdistämään alueelliset, kansalliset ja EU:n tason toimenpiteet ja tuet, jotta saadaan aikaan vaikutus, joka on useiden erillisten ohjelmien avulla saavutettavaa vaikutusta paljon suurempi, ja edistetään näin tehokkaasti suorituskykyistä eurooppalaista tutkimusaluetta sinisen talouden alalla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että yhteistyötä ei pitäisi rajoittaa meri- ja satama-asioihin, vaan siinä olisi otettava huomioon meren ja maan vuorovaikutus ja kiinnitettävä huomiota ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen (kiertotalous, kestävä liikkuvuus, meriekosysteemit jne.). |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa Atlantin alueiden älykkään erikoistumisen strategioihin (S3) perustuvan yhteistyön sekä Atlantin älykkään merellisen erikoistumisen alueilla toteutettavien lippulaivahankkeiden kehittämisen merkitystä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | tähdentää, että covid-19:n jälkeisessä elpymisessä ja brexitin jälkeisessä tilanteessa yhteistyö Atlantin alueella on entistäkin tärkeämpää johtuen sosioekonomisen tilanteen ennakoidusta heikkenemisestä ja sen vaikutuksesta työllisyyteen ja siniseen kasvuun sekä Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen seurauksista ja brexit-mukautusvarauksen soveltamisalan lopullisesta laajuudesta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | haluaa tältä osin suunnata katseensa kohti tulevaisuutta ja katsoo, että pandemian ja brexitin aiheuttamista häiriöistä voi tulla mahdollisuus, jos keskeiset toimialat asettavat teknologiset valmiutensa ajan tasalle. Komitea pitääkin tervetulleina uusia välineitä, joilla voidaan edistää uusia eurooppalaisia arvoketjuja alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden painopisteiden pohjalta. |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että kun otetaan huomioon neuvoston päätelmät EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta, on aika luoda ja laatia tällainen Atlantin aluetta koskeva makroaluestrategia, jolla on sen todellisuutta ja potentiaalia vastaava erityinen talousarvio- ja täytäntöönpanokehys. |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että Atlantin makroalueen perustaminen on tarkoituksenmukainen keino syventää yhteistyötä, vastata merialan haasteisiin muiden alueellisten haasteiden ohella, parantaa alueiden ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja järkeistää rahoituksen käyttöä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että makroalueen olisi täydennettävä merellistä luonnettaan innovointipotentiaalilla, joka liittyy Atlantin alueille yhteisiin älykkään erikoistumisen aloihin, ja edistettävä transatlanttista yhteistyötä mahdollistamalla syrjäisimpien alueiden sekä kolmansien maiden ja alueiden osallistuminen Alppien makroalueen monitasoisen hallinnon mallin mukaisesti siten, että alueet osallistuvat toimintaan suoraan ja aktiivisesti. |
| --- | --- |

42.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/6

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä”

(2021/C 175/02)

| Esittelijä: | Emil BOC (RO, EPP), Cluj-Napocan pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä
  COM(2020) 625 final |

Esittelijä:

Emil BOC (RO, EPP), Cluj-Napocan pormestari

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä

COM(2020) 625 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että koulutus on oleellista paikallis- ja alueyhteisöjen sopusointuisen kehityksen varmistamiseksi etenkin nykypäivän uudessa tilanteessa, jossa se on ensiarvoisen tärkeä strateginen tekijä rakennettaessa osaamistaloutta. Koulutuksella on ratkaiseva merkitys myös muiden paikallis- ja alueyhteisöihin vaikuttavien seikkojen kannalta, joista voidaan mainita esimerkkeinä aivovienti ja -tuonti, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpano, digitalisaatio, (teknologinen ja sosiaalinen) innovointi, vihreät yhteisöt sekä tiedemaailman ja muiden alojen välinen yhteistyö. Koulutus on keskeinen tekijä pyrittäessä parantamaan yhteisöjen selviytymis- ja palautumiskykyä, sillä sen ansiosta niiden on helpompi päästä yli taloudellisista ja muista kriiseistä ja sopeutua uusiin tarpeisiin ja tilanteisiin. Koulutuksen edistämistä paikallis- ja aluetasolla on pidettävä merkittävänä investointina tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat eurooppalaista koulutusaluetta koskevan hankkeen onnistumisen kannalta olennaisen tärkeitä, koska niillä on suorat ja kiinteät siteet yhteisöihin, joissa EU-tasolla laaditut koulutuspolitiikat on määrä panna täytäntöön ja joihin näiden politiikkojen täytäntöönpano vaikuttaa suoraan. EU:n lainsäädännön täytäntöönpano on 70-prosenttisesti paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla. Koulutus tapahtuu viime kädessä paikallistasolla, ja tästä näkökulmasta paikallis- ja aluetason tulee voida toissijaisuusperiaatteen aktiivisen toteuttamisen hengessä osallistua toimiin samalla tavoin kuin jäsenvaltio- ja unionitasonkin ja olla mukana päätöksentekoprosesseissa alusta alkaen. Komission ja AK:n välille tulee luonnollisesti rakentaa jäsennellyt ja pysyvät suhteet tällä keskeisellä alalla. |
| --- | --- |

2.

| 3. | tähdentää, että on tärkeää yhdistää eurooppalaisen koulutusalueen strategisiin tavoitteisiin mahdollisimman selkeät ja eritellyt taloudelliset resurssit, joita paikallis- ja alueyhteisöt voivat hyödyntää. |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen, ympäristökestävyyden edistämisen sekä eurooppalaisen identiteetin ja kansallisten ja alueellisten identiteettien vahvistamisen olisi oltava eurooppalaisen koulutusalueen keskeisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa tarvetta laatia etenemissuunnitelma ja määritellä vuotuisia välitavoitteita ja indikaattoreita, jotta edistymistä eurooppalaisen koulutusalueen tavoitteiden toteuttamisessa EU-, jäsenvaltio- ja tarvittaessa alue- ja paikallistasolla voidaan arvioida. On tarpeen edistää kulloisenkin paikallisen ja alueellisen lähtötilanteen arviointia ja määritellä päämäärät, tavoitteet ja tukijärjestelmä tämän tilanteen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa tarpeesta käydä EU:n tasolla vakava keskustelu paikallis- ja alueviranomaisille eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisen yhteydessä kuuluvista tehtävistä, kun otetaan huomioon, että niiden toimivalta koulutuksen alalla vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Nämä tehtävät on olennaisen tärkeää nivoa jäsenvaltioiden hallitusvallan toteuttamiin strategioihin ja toimiin. Kunkin kaupungin, kunnan ja alueen on sisällytettävä strategiaansa keskeisiä valtakunnallisiin ja EU-tason tavoitteisiin kytkeytyviä koulutustavoitteita. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että siinä missä koulutusalan ongelmat ja haasteet ovat yhteisiä, paikallis- ja alueviranomaisten käytettävissä olevat välineet ja resurssit vaihtelevat. Kaikilla paikallis- ja alueviranomaisilla ei myöskään ole samanlaisia hallinnollisia valmiuksia, mikä vaikuttaa suoraan niiden mahdollisuuksiin suunnitella ja panna menestyksekkäästi täytäntöön erilaisia koulutusalan strategioita ja politiikkoja. On ensiarvoisen tärkeää kartoittaa alueelliset koulutukseen liittyvät tarpeet ja edistää paikallisiin olosuhteisiin räätälöityjen koulutuspolitiikkojen harjoittamista. Tähän liittyen tulee kehittää välineitä, joiden avulla paikallis- ja alueviranomaiset voivat ottaa oppia EU:n muiden paikallisyhteisöjen hyvistä käytänteistä. Eurooppalaisen koulutusalueen toteutumista voidaan edesauttaa kehittämällä EU:n laajuinen järjestelmä, jossa yksilöidään eri alueilla käytettävissä olevat resurssit, jotta niitä voidaan hyödyntää joustavasti ja tehokkaasti. Yhteistyö on olennaisen tärkeää koulutuspalvelujen tarjoamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. Komission olisi tuettava tällaista lähestymistapaa ja huolehdittava yhteistyön mahdollisten esteiden poistamisesta kehittämällä joustava, kaikkien saatavilla oleva ja helppokäyttöinen yhteistyökehys ja tiedottamalla siitä aktiivisesti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että koulutuksen alalla on tärkeää kuroa umpeen eristyksissä olevien alueiden, maaseutu- ja kaupunkialueiden, yleensä alueiden, eri koulutustasojen (perusaste, toinen aste ja korkea-aste) sekä eri oppilaitosten välisiä eroja. Nämä erot pitävät osaltaan yllä eriarvoisuutta koulutukseen pääsyn, koulutuksessa pysymisen ja pitkän aikavälin tulosten suhteen sekä erityisesti työmarkkinoille integroitumisen ja hyvin palkatun työn löytämismahdollisuuksien suhteen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että Euroopan unionin erilaisiin opetusta ja koulutusta tukeviin ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin tarvitaan johdonmukaista lähestymistapaa. Uuteen lähestymistapaan tulee nivoa Erasmus+-ohjelman lisäksi muitakin välineitä, kuten Horisontti Eurooppa ja rakennerahastot. Sen tulee olla osallistava, ja EU:n kaikilla välineillä on tuettava alueita ja paikallisyhteisöjä joustavassa ja juohevassa, vallitsevaan monimuotoisuuteen mukautetussa koulutuksen ja oppimisen alan muutosprosessissa siten, että varmistetaan synergiat ja vältetään päällekkäisyyksiä (sekä opiskelijoiden että opettajien kannalta). |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että on perustavan tärkeää noudattaa periaatetta, jonka mukaan ketään ei jätetä oman onnensa nojaan. Kehnon koulutustason taustalla on usein köyhyyttä ja henkilökohtaisten voimavarojen puutetta. Jatkamalla sillä tiellä, että koulutusta ei tueta riittävästi, luomme noidankehän, jossa heikot tulokset ja taidot johtavat paikallisen talouskasvun tyrehtymiseen ja vieläkin puutteellisempiin resursseihin. On olennaisen tärkeää, että strategiassa ja toimenpideohjelmissa otetaan huomioon myös vähävaraiset kansalaiset ja muut epäsuotuisassa asemassa olevat ihmiset, joille koulutus on yksi harvoista mahdollisuuksista ponnistaa pois köyhyydestä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa lisäksi, että matalan koulutustason taustalla on myös koulutukseen pääsyä haittaavia esteitä, jotka johtuvat eri syihin – esimerkiksi sukupuoleen, rodulliseen tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen tai sukupuoliseen suuntautumiseen – perustuvasta syrjinnästä. Sen vuoksi on erittäin tärkeää varmistaa, että kaikilla on mahdollisuus osallistavaan ja tasa-arvoiseen koulutukseen, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet rasismin ja syrjinnän torjumiseksi oppilaitoksissa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöjen on otettava covid-19-kriisin jälkeen huomioon tietyt tärkeät opetustoimeen liittyvät kokemukset. Kriisi on vaikuttanut syvällisesti koulutuksen järjestämiseen paikallis- ja alueyhteisöissä ja pakottanut ne vastaamaan sellaisiin suuriin haasteisiin kuin kriisinhallinta, taloudellinen ja sosiaalinen selviytymiskyky, teknologian käyttö opetuksessa, henkilöresurssien mukauttaminen uusiin realiteetteihin, yhteistyön tarve sekä tarve tarjota osallistavaa ja laadukasta koulutusta. Opetuksen osalta haasteina ovat olleet siirtyminen digitaalisuuteen, uudet opetusmenetelmät, turvallisen ja miellyttävän ilmapiirin luominen oppilaille ja opettajille sekä (oppilaiden ja opettajien) liikkuvuuden ylläpitäminen ja muuttuminen. On tärkeää yksilöidä järjestelmään kohdistuvat haasteet sekä muutokset, joita tarvitaan, jotta voidaan varmistaa koulutusjärjestelmien toimintakykyisyys samankaltaisissa tilanteissa myös tulevaisuudessa. Koulutusjärjestelmien selviytymis- ja palautumiskyvyn on oltava yksi koulutusalan yhteistyön painopisteistä, ja sitä kehitettäessä tulee hyödyntää myös koulutusinnovaatioita ja uutta teknologiaa (esim. tekoäly, supertietokoneet ja suurteholaskenta sekä kyberturvallisuus). Sosiaaliset, etniset ja alueelliset erot ja haasteet huomioon ottaen on lisäksi tärkeää varmistaa, että kaikilla yhteisöillä on yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää digitaalista koulutusta. Tämä koskee niin laitteita, voimavaroja kuin digitaalista opetussisältöäkin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että opettajan ammatin arvostuksen parantaminen (myös taloudellisessa mielessä) ja tähän liittyen henkilöstön motivoituneisuuden ja pätevyyden jatkuva kehittäminen ovat keskeisiä tekijöitä, kun eurooppalaista koulutusaluetta toteutetaan. Menestyksekästä koulutusstrategiaa ei voida laatia, jos opettajien perustavan tärkeää roolia ei ymmärretä kaikilta osin. Jotta voidaan säilyttää jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien laatu ja kilpailukyky ja vahvistaa EU:n asemaa johtavana kansainvälisenä toimijana, on oleellista investoida mm. opettajien perus- ja jatkokoulutukseen sekä tehokkaisiin opettajien valinta-, palvelukseenotto- ja arviointimenettelyihin ja lisätä opettajan ammatin houkuttelevuutta kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueisiin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa olevan yhä tärkeämpää, että paikallis- ja alueviranomaiset solmivat strategisia kumppanuuksia alueensa korkeakoulujen kanssa, jotka ovat nk. tietoneliön (koulutus, tutkimus, innovointi ja yhteiskunnan palveleminen) keskeisiä toimijoita. Korkeakouluilla on olennainen rooli paikallis- ja alueyhteisöjen selviytymis- ja palautumiskyvyn kehittämisessä. Korkea-asteen koulutus on omiaan edistämään aivotuontia ja osaamiskiertoa sekä Euroopan kykyä vetää puoleensa kansainvälisiä huippuosaajia. EU:n tasolla on ehdotettu korkeakoulutuksen alalla mittavia uudistuksia. Niitä ovat muun muassa Eurooppalaiset yliopistot -aloite, opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen, eurooppalainen opiskelijakortti, tutkinnon suorittaneiden seuranta ja korkea-asteen tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen. Paikallis- ja alueyhteisöjen on voitava kehittää strategisia kumppanuuksia korkeakoulujen kanssa ja osallistua tähän muutosprosessiin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa eurooppalaisen koulutusalueen ja eurooppalaisen tutkimusalueen kiinteää yhteyttä toisiinsa, perää uutta lähestymistapaa eurooppalaista koulutus- ja tutkimusaluetta varten ja ”muistuttaa tarpeesta soveltaa näihin asioihin monialaista lähestymistapaa ja luoda tiiviit sidokset erityisesti aluepolitiikkaan” (1). |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen sekä koulutustodistusten vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioissa tärkeänä. Vastavuoroinen tunnustaminen, joka olisi hyödyllistä toteuttaa odotettujen oppimistulosten pohjalta eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisesti, on tarpeen edistyksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää kehittää joustavia opinto-ohjelmia, joissa painotetaan taitoja ja joita varten luodaan teknologia-avusteiseen oppimiseen soveltuvia avoimia oppimisresursseja. Komitea katsoo myös, että joustavissa opinto-ohjelmissa voi olla helpompaa ottaa paikalliset ja alueelliset erityispiirteet huomioon, sillä niissä voidaan käsitellä eri aihepiirejä ja kehittää taitoja sen mukaan, millainen tilanne ja millaisia tarpeita tai haasteita yhteisöillä ja alueilla todellisuudessa on. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää ensiarvoisen tärkeänä kartoittaa ja tehdä tunnetuksi esimerkkejä eurooppalaisen koulutusalueen tavoitteiden onnistuneesta täytäntöönpanosta paikallis- ja aluetasolla. Tällaisia parhaita käytäntöjä analysoimalla ja levittämällä voidaan lisätä jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisten toiminnasta saatavaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että on tarpeellista muuttaa paikallistason koulutusinfrastruktuurin kehittämisen painopisteitä, ja huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tukevat omissa yhteisöissään siirtymistä nykyaikaiseen, toimivaan, digitaaliseen ja vihreään koulutusinfrastruktuuriin. Olisi painotettava siirtymistä jäykistä koulutusrakenteista joustaviin malleihin, joiden avulla voidaan ylittää sekä oppilaitosten että koulutustasojen väliset viralliset esteet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että koulutus on avaintekijä, joka edistää talousmallin muutosta paikallis- ja aluetasolla (eli siirtymistä kohti osaamiseen ja digitaalisuuteen perustuvaa vihreää taloutta). Sekä ekologinen että digitaalinen siirtymä on otettava huomioon kaikessa opetuksessa ja koulutuksen alan monialaisissa tavoitteissa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | on tyytyväinen eurooppalaisen ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa tukevan ilmastokoulutusliittoutuman käynnistämiseen. Komitea on halukas osallistumaan tiiviisti tähän eurooppalaisen koulutusalueen lippulaivahankkeeseen tavoitteenaan edistää oikeudenmukaisen, vihreän ja digitaalisen murroksen toteutumista yhteiskunnassa siten, että kaikki ovat osallisina. |
| --- | --- |

21.

| 22. | pyytää Euroopan komissiota nivomaan ilmastokoulutusliittoutumaan myös alueet ja paikallisyhteisöt sekä maailmanlaajuisen kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kaltaisia aloitteita, jotta taataan yhteys alhaalta ylöspäin suuntautuvien aloitteiden ja EU-tason toimien välillä ja tuetaan sitoumuksia ja konkreettisia toimia kestävyyden kannalta myönteisen käyttäytymisen edistämiseksi kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää tarpeellisena kiinnittää nykyistä enemmän huomiota elämäntaitoihin ja monialaisiin taitoihin, jotta voidaan parantaa eurooppalaisten kykyä sopeutua dynaamisille ja jatkuvasti muuttuville työmarkkinoille. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tarvetta parantaa koulutuksen laatua paikallis- ja aluetasolla, sillä tämä voi hillitä huomattavasti aivovientiä, ja kiinnittää huomiota siihen, että komission ja Euroopan unionin on tärkeää tukea aivoviennin torjuntaa ja tämän ilmiön muuttamista osaamiskierroksi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää ensiarvoisen tärkeänä, että paikallis- ja alueyhteisöt tukevat parhaalla mahdollisella tavalla oppilaiden ja opiskelijoiden sekä kansalaisten ja viranhaltijoiden digitaalista koulutusta ja osallisuutta (liittyen komission esittämään uuteen digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan). |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa tarpeesta parantaa esimerkiksi perustaitojen kehittämiseen, kulttuurienvälisyyteen ja kielten oppimiseen sekä kulttuuriseen ja kielelliseen monimuotoisuuteen liittyvän opetuksen laatua. Tulee myös varmistaa, että muita heikommassa asemassa olevat lapset saavat koulussa taitoja, joita muut lapset oppivat kotona. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöt voivat tarjota yhteistyössä virallista ja epävirallista koulutusta tarjoavien oppilaitosten kanssa kipeästi kaivattuja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joiden puitteissa ihmiset voivat hankkia jatko- ja uudelleenkoulutusta pystyäkseen säilyttämään tai saamaan jälleen jalansijan vihreän ja digitaalisen siirtymän myötä nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla ja muilla elämänalueilla. Tällaisia ohjelmia voidaan myös räätälöidä ikääntyneiden kaltaisten erityisryhmien tarpeisiin, jotta voidaan kohentaa näiden väestöryhmien elämänlaatua, yleistä tyytyväisyyttä ja integroitumista. Korkeakouluista voisi ja pitäisi lisäksi tulla paikallis- ja alueviranomaisten avainkumppaneita paikallisille toimijoille suunnattujen innovatiivisten ohjelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa kulloistenkin paikallisten ja alueellisten olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa paikallis- ja alueyhteisöjä tukemaan Erasmus+-ohjelmia toteuttavia korkeakouluja, ammatillisia oppilaitoksia ja muita tahoja, jotta opiskelijoiden liikkuvuuden lisäksi edistettäisiin myös nuorten yrittäjien ja vapaaehtoisten liikkuvuutta jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää erittäin tärkeänä, että paikallis- ja alueyhteisöt myötävaikuttavat siihen, että kaikki oppilaat voivat käydä koulua turvallisessa ympäristössä, jossa ei esiinny väkivaltaa, pelottelua, kiusaamista, haitallista kielenkäyttöä, disinformaatiota tai minkäänlaista syrjintää. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeää pyrkiä parantamaan kaikilla tasoilla koulutuksen osallistavuutta vammaisten henkilöiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien kannalta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | tähdentää sen merkitystä, että paikallis- ja alueviranomaiset edistävät (oppilaitosten välityksellä) vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvää ihmisten käyttäytymisen ja taitojen kehitystä sekä opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta kansallisten ja kansainvälisten kumppanuuksien puitteissa. Tällainen liikkuvuus voi valaa perustan taitotiedon siirrolle tehokkaiden koulutusstrategioiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten. Opetusta ja oppimista koskevan OECD:n tutkimuksen (TALIS, 2018) mukaan merkittävä määrä opettajia tuntee tarvetta kehittää erityisosaamistaan, jotta he pystyvät opettamaan erityistarpeisia oppilaita, käyttämään digitaaliteknologiaa ja opettamaan monikielisiä ja -kulttuurisia luokkia. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia vahvistamaan (julkisen, yksityisen ja voittoa tavoittelemattoman sektorin välisten kumppanuuksien avulla) korkeakoulujen valmiuksia toteuttaa edistyneen digitaalisen osaamisen erityiskoulutusohjelmia huipputeknologioiden alalla (tekoäly, kyberturvallisuus ja suurteholaskenta). |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen pitäisi edistää ylikansallisten koulutuskeskusten perustamista EU:n suuriin yliopistokaupunkeihin, jotta voitaisiin kehittää opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta koskevia hyviä käytäntöjä ja julkisia politiikkoja sekä opetuksen digitalisaatiota. |
| --- | --- |

33.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (EUVL C 106, 26.3.2021, s. 31).

1

---

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/10

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kriittisiä raaka-aineita koskeva toimintasuunnitelma”

(2021/C 175/03)

| Esittelijä: | Isolde RIES (DE, PES)
  Saarlandin maapäivien ensimmäinen varapuhemies |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | COM(2020) 474 final |

Esittelijä:

Isolde RIES (DE, PES)

Saarlandin maapäivien ensimmäinen varapuhemies

Viiteasiakirja:

COM(2020) 474 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | korostaa, että nykyaikaiset yhteiskunnat ja taloudet eivät kykene toimimaan pidemmän päälle ilman luotettavaa, varmaa, kilpailukykyistä ja ympäristön kannalta järkevää raaka-aineiden saatavuutta. Kriittiset raaka-aineet ovat raaka-aineita, joilla on huomattava taloudellinen merkitys, mutta joiden turvattu ja jatkuva saatavuus Euroopan unionin sisäisistä lähteistä ei tällä hetkellä ole mahdollista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että EU tarvitsee vahvan teollisen perustan, ja toteaa, että vähähiiliseen talouteen siirtymiseen liittyvistä velvoitteista ja lisääntyvästä digitalisaatiosta johtuen se on pitkälti riippuvainen asianmukaisesta raaka-aineiden saatavuudesta ja niiden tehokkaasta käytöstä ja kierrätyksestä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että Euroopan komission toteuttaman tutkimuksen (1) mukaan tällä hetkellä saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että strategisten teknologioiden ja alojen tarvitsemien kriittisten raaka-aineiden kysyntä kasvaa voimakkaasti vuosiin 2030 ja 2050 mennessä ja että sähköajoneuvojen akkuja ja energianvarastointilaitteita varten EU tarvitsisi vuonna 2030 jopa 18 kertaa enemmän litiumia ja viisi kertaa enemmän kobolttia ja vuonna 2050 lähes 60 kertaa enemmän litiumia ja 15 kertaa enemmän kobolttia kuin nykyisin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että alle 5 prosenttia maailman kriittisistä raaka-aineista saadaan tai tuotetaan EU:ssa, kun taas EU:n teollisuuden osuus maailmanlaajuisesta kriittisten raaka-aineiden kulutuksesta on noin 20 prosenttia. EU on erityisen riippuvainen sellaisten kriittisten raaka-aineiden maahantuonnista, joilla on keskeinen rooli tulevaisuuden teknologioissa ja jotka – kuten harvinaiset metallit ja alkuaineet – ovat tärkeitä innovatiivisissa teknisissä sovelluksissa. Kriittisiä raaka-aineita tarvitaan näin ollen tuotantoon ja arvonlisäykseen aloilla, missä Euroopan talous pyrkii merkittävään maailmanlaajuiseen johtoasemaan. Tämä koskee esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaista raaka-aineiden käyttöä, jotta voidaan siirtyä suunnitellusti turvalliseen, puhtaaseen ja kohtuuhintaiseen energiahuoltoon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian pohjalta, puhtaaseen ja kiertoperiaatetta paremmin noudattavaan talouteen sekä niiden käyttöön liikkuvuudessa ja rakentamisessa energia- ja resurssitehokkaammalla tavalla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että raaka-aineala työllistää EU:ssa yhteensä noin 350 000 ihmistä ja että yli 30 miljoonaa työpaikkaa tuotantoketjun loppupään jalostusteollisuuteen kuuluvilla aloilla on riippuvaisia raaka-aineiden luotettavasta ja tasapuolisesta saatavuudesta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että myös covid-19-kriisi on osoittanut, että EU on kriittisten raaka-aineiden osalta liian riippuvainen unionin ulkopuolisista toimittajista ja että toimitushäiriöt voivat vaikuttaa kielteisesti teollisuuden arvoketjuihin sekä muihin toimialoihin. |
| --- | --- |

6.

Vaikutukset teollisuuteen

| 7. | korostaa, että toimitusvarmuuden, energiasiirtymän ja digitaalitalouteen siirtymisen luotettavaksi toteuttamiseksi on vähennettävä kriittisiin raaka-aineisiin liittyvää liiallista riippuvuutta EU:n ulkopuolisista maista sekä parannettava kriittisten toimitusketjujen häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että kriittisiä raaka-aineita tarvitaan ennen kaikkea monilla Euroopan keskeisillä ja tulevaisuuden kannalta merkittävillä teollisuudenaloilla, kuten ajoneuvo-, teräs-, ilmailu- ja IT-aloilla sekä terveydenhuollon ja uusiutuvan energian aloilla. Innovatiiviset tuotteet ja uudet teknologiat, kuten sähköinen liikkuvuus, digitalisointi, teollisuus 4.0 ja energiakäänne, muuttavat ja lisäävät raaka-aineiden tarvetta. Raaka-aineiden kysynnän maailmanlaajuiseen lisääntymiseen vaikuttavat myös väestönkasvu, teollistuminen sekä liikenne- ja energia-alojen asteittainen hiilestä irtautuminen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että raaka-aineiden oikeudenmukaisella ja tasapuolisella saatavuudella, hyvällä toimitusvarmuudella sekä vakailla ja ennakoitavissa olevilla hinnoilla on keskeinen merkitys kehitysmahdollisuuksille, eurooppalaisen teollisuuden ja pk-yritysten kilpailukyvylle, innovoinnille ja teollisuuslaitosten säilyttämiselle EU:ssa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että kriittisten raaka-aineiden kestävän saatavuuden turvaamiseksi ja riippuvuuden vähentämiseksi kolmansista maista ja raaka-aineiden tuonnista on sovellettava strategisempaa lähestymistapaa. Komitea korostaa, että tämä vaatii monipuolisten arvoketjujen rakentamista, raaka-aineisiin liittyvän riippuvuuden vähentämistä, kiertotalouden vahvistamista, vaihtoehtoisia ratkaisuja koskevan innovoinnin tukemista sekä vihreämpien ja sosiaalisesti vastuullisempien tasapuolisten toimintaedellytysten takaamista globaaleilla markkinoilla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä Euroopan komission julkaisemaa kriittisiä raaka-aineita koskevaa toimintasuunnitelmaa ja ensimmäistä strategista ennakointiraporttia, jonka mukaan EU:n riippuvuus kriittisten raaka-aineiden tuonnista on strateginen heikkous. |
| --- | --- |

11.

| 12. | tukee toimintasuunnitelmassa määriteltyjä tavoitteita, joita ovat häiriönsietokykyisempien teollisuuden arvoketjujen kehittäminen EU:ssa, riippuvuuden vähentäminen kriittisisistä raaka-aineista kiertoon perustuvan luonnonvarojen käytön, kestävien tuotteiden ja innovoinnin avulla, EU:n sisäisen raaka-aineiden hankinnan vahvistaminen, kolmansista maista tehtävien hankintojen monipuolistaminen sekä kansainvälisen kaupan vääristymien poistaminen WTO:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa, että eri alueiden riippuvuus kriittisistä raaka-aineista vaihtelee, ja kehottaa siksi tunnistamaan alueelliset riippuvuudet kriittisistä raaka-aineista sekä määrittämään näistä johtuvat alueellisesti vaadittavat toimenpiteet kestävien ja innovatiivisten arvoketjujen rakentamiseksi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on toimintasuunnitelmassa merkittävä rooli hyväksynnän saamisessa EU:n raaka-ainestrategiaan liittyville tavoitteille ja eri teollisuusprojekteille. |
| --- | --- |

14.

| 15. | on sitä mieltä, että – ottaen huomioon EU:n luokituskriteerien soveltamisalan mahdollinen laajentaminen siihen vielä kuulumattomille talouden aloille – raaka-aineiden louhintaan, talteenottoon ja jalostukseen sovellettavien kriteerien tulisi perustua elinkaariarviointiin resurssikierron (kehdosta kehtoon -lähestymistavan) ja sosioekonomisten näkökohtien pohjalta. Lisäksi yritystä arvioitaessa olisi tehtävä ero olemassa oleviin tuotantolaitoksiin ja uusiin tuotantolaitoksiin tehtävien investointien välillä sen välttämiseksi, että vain harvat investoinnit luokiteltaisiin kestäväpohjaisiksi ja että näin lisättäisiin talouden välttämättömän muutoksen rahoituskustannuksia. |
| --- | --- |

15.

Teollisuuden arvoketjujen turvaaminen EU:ssa

| 16. | kehottaa puuttumaan nykyisten raaka-aineiden toimitusketjujen puutteisiin ja haavoittuvuuteen strategista toimintamallia soveltamalla. Tämä tarkoittaa esimerkiksi asianmukaisten varastojen ylläpitämistä odottamattomien tuotanto- ja toimitushäiriöiden ehkäisemiseksi. Lisäksi strategiseen kehittämiseen kohdistuvien investointien edistämiseksi tarvitaan vaihtoehtoisia toimituslähteitä häiriötapausten varalta sekä tiiviimpiä kumppanuuksia kriittisten raaka-aineiden alan toimijoiden ja toimitusketjun loppupään käyttäjäsektorien välillä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä, että Euroopan komissio on uudessa kriittisten raaka-aineiden luettelossaan jälleen vahvistanut koksihiilen aseman yhtenä terästeollisuuden tärkeimmistä raaka-aineista. Komitea toteaa, että tämän raaka-aineen käyttö terästeollisuudessa on välttämätöntä niin kauan kuin ei ole tarjolla muita teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia ratkaisuja, joiden laaja käyttöönotto olisi mahdollista. AK kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan mahdollisuutta sisällyttää kuumabriketöity rauta (HBI, hot briquetted iron) ja suorapelkistetty rauta (DRI, direct reduced iron) EU:n kriittisten raaka-aineiden luetteloon, kun otetaan huomioon vetymetallurgian kehitysmahdollisuudet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannattaa teollisia alliansseja, kuten EU:n akkualan yhteenliittymää, jonka avulla on pyritty hankkimaan mittavia julkisia ja yksityisiä investointeja Euroopan litiumin tarpeen mahdollisimman laajamittaiseksi kattamiseksi. Komitea kehottaa tukemaan myös edistyksellisiä raaka-aineteollisuuden alliansseja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | tukee erityisesti uutta eurooppalaista raaka-aineallianssia, joka pyrkii vahvistamaan EU:n häiriönsietokykyä harvinaisten maametallien ja magneettien koko arvoketjussa. Komitea pitää myönteisenä, että allianssi on avoinna kaikille sidosryhmille, myös alueille, ja että alueiden komitea sai kutsun osallistua allianssin avajaistilaisuuteen (2). |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti Euroopan investointipankin viimeaikaiseen ilmoitukseen taloudellisen tuen myöntämisestä projekteille, joilla pyritään turvaamaan vähähiilisempien prosessien tarvitsemien kriittisten raaka-aineiden saatavuus. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa varmistamaan, että nämä projektit eivät vääristä kilpailua, että ne ovat resurssitehokkaita ja kestäviä ja että ne edistävät EU:n strategista häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

21.

Raaka-aineiden kierrätys ja korvaaminen

| 22. | toteaa, että unionin alueella saatavilla olevia kriittisiä raaka-aineita ei hyödynnetä riittävästi ja että EU:n jäsenvaltioiden jalostus-, kierrätys-, puhdistus- ja erottelukapasiteetti ei toistaiseksi ole ollut riittävää. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että kulutuksen vähentämisen, jätteen syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen on oltava keskeisiä tekijöitä resurssitehokkaaseen talouteen siirtymisessä. Komitea kehottaa viestimään kuluttajille avoimesti ja riittävästi nykyisen yltäkylläisyyden ja poisheittämisen leimaaman yhteiskuntamme raaka-ainetilanteesta sekä kierrätysteollisuuden markkinaolosuhteista. Kuluttajilla on kuitenkin vain toissijainen vastuu helposti kierrätettävien tuotteiden edistämisestä ja kulutuksen vähentämisestä. Ensisijainen vastuu kuuluu ennen kaikkea tuottajille, ja vaatimusten on näin ollen velvoitettava niitä. Unionissa valmistettujen tuotteiden osalta vaatimukset on asetettava koskemaan valmistajia, ja vastaavia vaatimuksia on sovellettava myös EU:n markkinoille tuotaviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa raaka-ainetuotantoon ja raaka-aineiden käytön tehokkuuteen liittyvän käytännönläheisen ja hyödynnettävissä olevan tutkimuksen merkitystä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa yleisesti lisäämään raaka-ainetuotantoon ja kiertotalouteen ja myös keskeisenä alana olevaan metallurgiaan liittyvän tutkimus- ja kehittämistoiminnan kestävää tukemista. Komitea kehottaa uusia materiaaleja kehitettäessä asettamaan vastedes aina yhdeksi tutkimusrahoituksen kriteeriksi niiden kierrätettävyyden. |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että samalla olisi pyrittävä kestäväpohjaisen rakentamisen periaatteen (ekologisen suunnittelun) avulla merkittävästi pidentämään sellaisten tuotteiden elinkaarta ja korjauksen helppoutta, joiden valmistus edellyttää kriittisten raaka-aineiden käyttöä, ja että kriittisiä raaka-aineita olisi pyrittävä korvaamaan helpommin saatavilla olevilla raaka-aineilla erityisesti silloin, kun tekninen kehitys ja suunniteltu vanheneminen rajoittavat niiden käyttöikää. Komitea kehottaa päivittämään CE-merkintää koskevat vaatimukset kunnianhimoisilla kierrätettävyyskriteereillä tuotteille, jotka sisältävät kriittisiä raaka-aineita. |
| --- | --- |

26.

| 27. | huomauttaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan hyödyntää Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa, Euroopan aluekehitysrahastoa sekä kansallisia tutkimus- ja kehittämisohjelmia. Tässä yhteydessä on esimerkiksi laadittu strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma eurooppalaista kiertotaloutta varten (CICERONE, Circular economy platform for European priorities strategic agenda), ja eurooppalaiset kaivos- ja metalliteollisuusalueet ovat MIREU-hankkeen (Mining and Metallurgy Regions of EU) avulla edistäneet verkottumistaan sekä vahvistaneet ja priorisoineet raaka-aineiden varmistamista. |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että kuluttajille olisi tiedotettava jatkuvasti halpojen ja huonolaatuisten kotitaloustavaroiden ostamisen ja korvaamisen ulkoisvaikutuksista. Asteittainen paluu huolto- ja korjauskulttuuriin voisi luoda uusia työpaikkoja, joita ei voida siirtää ulkomaille. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että monissa tapauksissa se, mikä Euroopassa määritellään ”jätteeksi” kätkee sisäänsä monia arvokkaita luonnonvaroja ja kriittisiä raaka-aineita. Komitea viittaa tässä yhteydessä hiljattain hyväksyttyyn AK:n lausuntoon aiheesta ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma” (3). |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että ensiöraaka-aineiden ja kriittisten raaka-aineiden käytön vähentämiseksi kierrätettyjä raaka-aineita on hyödynnettävä huomattavasti aiempaa enemmän. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan kilpailusääntöjen mukaisia kriteerejä, joiden mukaan merkittävä osa uusista tuotteista olisi mahdollisuuksien mukaan valmistettava kierrätysmateriaalista, ja suosittelee ottamaan nämä kriteerit huomioon keskeisiä tuotteiden arvoketjuja koskevassa lähestymistavassa (4). |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa tutkimaan kriittisten raaka-aineiden talteenottoa kaupunkien jätteistä niiden mahdollisen uudelleenkäytettävyyden ja taloudellisen toteutettavuuden kannalta ja lisäämään tätä talteenottoa teknisten ja taloudellisten mahdollisuuksien mukaan. Erityisesti uusiutuvissa energialähteissä tai innovatiivisissa teknisissä sovelluksissa tarvittavia raaka-aineita, kuten harvinaisia maametalleja, galliumia ja indiumia, kierrätetään vain hyvin vähän tai ei ollenkaan, koska kierrätys on tähän asti ollut teknisesti ja taloudellisesti suhteettoman työlästä. Komitea korostaa myös, että on tärkeää edistää tehokasta energian talteenottoa sekä metallien ja suolojen hyödyntämistä jätteistä, joita ei epäpuhtauksien, materiaaliväsymyksen ja kompleksisten materiaalien vuoksi voida muutoin kierrättää. Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden julkisine tutkimuslaitoksineen sekä yritysten on siis toteutettava alalla lisätutkimusta ja mahdollistettava tulosten hyödyntäminen, jotta estetään arvokkaiden raaka-aineiden joutuminen kaatopaikalle. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että EU:sta viedään merkittäviä määriä jätteitä ja metalliromua, vaikka ne voitaisiin mahdollisesti kierrättää uusioraaka-aineiksi EU:n sisällä. Komitea kehottaa siksi vahvistamaan tuntuvasti kierrätyskapasiteettia EU:ssa, erityisesti kun otetaan huomioon toisinaan katastrofaaliset ympäristövahingot, jotka johtuvat jätteiden ja metalliromun viennistä kehitysmaihin ja nopeasti kehittyvän talouden maihin, joiden kierrätyskapasiteetti on riittämätön. |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee merkille, että tällä hetkellä raaka-aineiden osuutta kaatopaikalla olevista mineraalijätteistä ei ole tilastoitu. Siksi Euroopan komissiota kehotetaan jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tuella arvioimaan ja kartoittamaan ”varastossa” olevien raaka-aineiden määrää. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että tuottajilla on tärkeä rooli siirryttäessä kohti kiertotaloutta. Niiden on kehitettävä innovatiivisia tuotteita, jotka mahdollistavat raaka-aineiden erottelun, jotka ovat ympäristöä säästäviä ja joiden tuotannossa käytetään mahdollisimman vähän fossiilisia ensiöraaka-aineita. Tuottajien on myös tarkistettava nykyisiä liiketoimintamalleja, jotta ne ohjaisivat resurssien käytön vähentämiseen. Komitea huomauttaa, että samanaikaisesti myös valtiolla on omat tehtävänsä, joihin kuuluvat muun muassa asianmukaisten toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien oikeussääntöjen luominen sekä taloudellisten kannustinten tarjoaminen. |
| --- | --- |

34.

Raaka-aineiden kestävän hankinnan ja jalostuksen vahvistaminen EU:ssa

| 35. | korostaa, että EU:n on pitkällä aikavälillä mahdollisuuksien mukaan pyrittävä turvaamaan raaka-aineiden saatavuus myös omista lähteistään sekä luotava tulevaisuuteen suuntautuneita kehitysstrategioita, joihin sisältyy kriittisten raaka-aineiden hyödyntämiseen ja jalostukseen liittyvän kapasiteetin lisääminen EU:ssa sekä kestävän rahoitusmallin kehittäminen nykyisen kaivostoiminnan muuntamiseksi, jotta voidaan louhia kriittisiä raaka-aineita. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että EU:n sisäisen raaka-ainetuotannon vahvistamisessa on noudatettava korkeita ja hyväksi havaittuja ympäristö- ja työsuojelunormeja. Komitea muistuttaa, että EU:n projekteissa on jo otettu huomioon asiankuuluvat parhaita käytäntöjä koskevat esimerkit, mutta ne eivät yleisesti ottaen ole vielä johtaneet raaka-aineiden saannin ja jalostuksen vahvistamiseen tähtäävien investointihankkeiden selkeään lisääntymiseen. Kriittisten raaka-aineiden saanti taloutta varten omista lähteistä edellyttää entisen ja nykyisen kaivostoiminnan ohella kuitenkin myös uutta kaivostoimintaa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | pahoittelee tätä taustaa vasten, ettei yritystoiminnassa vielä sovelleta selvästi enemmän tutkimus- ja kehittämistoiminnan tuloksia raaka-aineiden saamiseksi ja jalostamiseksi, ja painottaa, että uuden kaivostoiminnan, jota tarvitaan huipputeknologian edellyttämien raaka-aineiden saantia varten, on EU:ssa perustuttava innovatiiviseen ja vähävaikutteiseen kaivostoimintaan tähtäävien tutkimus- ja kehittämishankkeiden tuloksiin. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aikoo vuodesta 2021 edistää Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa ympäristövaikutusten vähentämistä, ja kehottaa ottamaan tähän liittyen erityisesti huomioon vesihuollon ja ympäristön ennallistamisen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että kaivoslupiin on ympäristö- ja työsuojelunormien lisäksi sisällyttävä ratkaisuja myös menetetyn ympäristö- ja virkistysarvon korvaamiseksi, jotta kaivosalueita voidaan kaivostoiminnan aikana ja sen päätyttyä käyttää edelleen virkistyskäyttöön tai muihin paikallisyhteisön kannalta tärkeisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | huomauttaa, että alueilla on asiaa koskevan kokemuksensa takia tässä merkittävä rooli. Komitea panee merkille, että akkujen tuotantoon tarvittavia raaka-aineresursseja esiintyy EU:ssa monien kivihiilialueiden lisäksi myös muilla alueilla, ja että kaivosjäte sisältää usein paljon kriittisiä raaka-aineita. Komitea kehottaakin tutkimaan mahdollisuutta hyödyntää raaka-ainetuotantotarkoituksiin sellaisia lakkautettuja tai uusia kaivoksia ja avokaivoksia, joissa esiintyy kriittisiä raaka-aineita. AK toteaa, että näiden raaka-aineiden tuotanto voisi tarjota uusia työpaikkoja entisillä ja nykyisillä kaivosalueilla. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että EU:n entisillä ja tällä hetkellä toiminnassa olevilla kaivosalueilla on olemassa huomattavaa ammatillista taitotietoa. Tämä kokemus ja asiantuntemus olisi välitettävä uudelle työntekijäsukupolvelle, ja ammattitaitoisen työvoiman osaamista olisi vahvistettava kohdistetuilla koulutus- ja täydennyskoulutustoimenpiteillä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että raaka-ainevarantojen hyödyntäminen ja uusien kaivosten ja avokaivosten perustaminen voi vähentää EU:n riippuvuutta kolmansista maista, mutta että tähän vaadittava etsintä- ja louhintatyö kilpailee EU:n sisällä usein muiden maankäyttömahdollisuuksien kanssa ja että sen takia niihin sovelletaan aluesuunnitteluun liittyviä rajoituksia. Tämän vuoksi komitea pitää tärkeänä, että raaka-aineiden saatavuuden turvaamiseksi maankäyttöön liittyvät ristiriidat ratkaistaan mahdollisimman sovinnollisesti. |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että monissa EU-maissa kaivoshankkeet kohtaavat yhä enemmän yleistä vastustusta ja että alan ponnisteluja ekologisen jalanjälkensä pienentämiseksi ei toistaiseksi ole tunnustettu riittävällä tavalla. Tästä syystä Euroopan unionia, jäsenvaltioita, alueita ja kuntia kehotetaan lisäämään avointa ja aktiivista viestintää uusien ja uudelleen käyttöönotettujen kaivosten ja avokaivosten hyödyistä ja haitoista sekä varmistamaan kaikkien asiaan kuuluvien sidosryhmien osallistuminen, jotta tätä kautta hankkeille voitaisiin saada kansalaisyhteiskunnan hyväksyntä ja tuki. |
| --- | --- |

42.

| 43. | huomauttaa, että kaivosten ja avokaivosten uudelleenkäyttöönottamiseen ja perustamiseen liittyy merkittäviä investointi- ja käyttökustannuksia muun muassa EU:n tiukkojen ympäristö- ja turvallisuusnormien vuoksi, mikä on taloudellinen haitta eurooppalaisille kaivosalueille muuhun maailmaan nähden. Komitea kehottaakin Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita arvioimaan, voidaanko tällaisille hankkeille myöntää taloudellista tukea EU-varoista tai nykyisten valtiontukisäätöjen perusteella ja missä mittakaavassa tukea voitaisiin myöntää. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tarkoituksena on auttaa lievittämään ilmastoneutraaliuteen siirtymisen sosioekonomista vaikutusta kivihiilialueilla ja hiili-intensiivisillä alueilla ja tukea alueiden talouden monipuolistamista muun muassa kiertotalouteen tehtävien investointien avulla. Myös InvestEU:hun kuuluva kestävän infrastruktuurin väline voisi tukea kriittisten raaka-aineiden alueellista kehittämistä. |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa edistämään tiettyjen kriittisten raaka-aineiden, kuten litiumin, työstämiseen tai jalostamiseen vaadittavan riittävän ammatillisen osaamisen luomista ja hyödyntämistä. Komitea katsoo, että Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten on aktiivisesti edistettävä tällaisten valmiuksien luomista ja edelleen kehittämistä. |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa tekemään tiiviimpää yhteistyötä asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa etsinnän, louhinnan, jakelun, jalostuksen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen aloilla. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten raaka-ainestrategioilla ja -suunnitelmilla voi olla suuri merkitys EU:n sisäisen raaka-aineiden saatavuuden turvaamiselle. |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että kriittisten raaka-aineiden alan uusi, innovatiivinen, hyväksytty, turvallinen ja ympäristömyönteinen kaivostoiminta EU:ssa edellyttää oikeusvarmuuteen perustuvia lupia. Komitea kehottaa muodostamaan, organisoimaan ja varustamaan toimivaltaiset valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja elimet velvoitteidensa ja tehtäviensä lisääntyvän merkityksen mukaisesti, jotta avoimia, tehokkaita ja yhteisesti sovittuja hallinnollisia menettelyjä noudattamalla mahdollistetaan EU:n alueella tapahtuva raaka-ainetuotanto. |
| --- | --- |

48.

Alueellinen yhteistyö

| 49. | korostaa kansallisten ja alueellisten raaka-aineklusterien tukemisen merkitystä EU:n kestävälle ja myös uutta kaivosteknologiaa käyttävälle raaka-ainetuotannolle, sillä ne kokoavat yhteen teollisuuden, kaivosviranomaiset, geologiset tutkimuslaitokset, tuotantoketjun alku- ja loppupään palveluntarjoajat, laitevalmistajat, raaka-aineiden tuotanto- ja jalostusyhtiöt sekä kuljetusalan ja työmarkkinaosapuolet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää välttämättömänä, että paikallisella, alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla tehdään yhteistyötä paikallisiin vaikutuksiin puuttumiseksi ja vaadittujen investointitarpeiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa edistämään verkostoitumista kriittisistä raaka-aineista erityisen riippuvaisten Euroopan alueiden välillä, jotta voidaan löytää yhteisiä ratkaisuja ja taata alueiden aktiivinen rooli eurooppalaisessa raaka-aineallianssissa. |
| --- | --- |

51.

Raaka-aineiden hankinta kolmansista valtioista

| 52. | toteaa, että kaikista ponnisteluista huolimatta EU on vastaisuudessakin riippuvainen kolmansista valtioista tuotavista kriittisistä raaka-aineista. Komitea huomauttaa, että tällä hetkellä lukuisat valtiot käyvät rajua kilpailua kriittisistä raaka-aineista. |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että raaka-ainekaupassa esiintyy yhä enemmän kaupan rajoituksia ja kilpailun vääristymiä. Komitea kehottaa komissiota jatkuvasti valvomaan vienti- ja tuontirajoituksia ja tuomaan niitä esille alueellisissa sekä kahden- ja monenvälisissä kokouksissa. AK katsoo, että raaka-aineita ja erityisesti kriittisiä raaka-aineita koskevia ulkomaankauppaa vääristäviä toimenpiteitä on arvioitava laajasti ja että tarvittaessa on ryhdyttävä Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisiin oikeudellisiin jatkotoimiin. |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että teollisuus- ja energiapolitiikan ja kansainvälisen kaupan lisäksi diplomaattisin keinoin toteutettavalla raaka-ainepolitiikalla on EU:lle yleisestikin suuri merkitys, sillä se sivuaa myös erilaisia sisä-, ulko- ja turvallisuuspoliittisia kysymyksiä. |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että EU:n taloudelliselle ja rahoitukselliselle häiriönsietokyvylle olisi eduksi, jos kriittisten raaka-aineiden kaupassa käytettäisiin euroa, sillä tämä vähentäisi hintojen vaihtelua sekä EU:n tuojien ja kolmansien maiden viejien riippuvuutta Yhdysvaltain dollariin perustuvista rahoitusmarkkinoista. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään painokkaammin euron käyttöä raaka-ainekaupassa. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa EU:ta luomaan lisää strategisia kumppanuuksia sellaisten kolmansien valtioiden kanssa, joilla on runsaasti luonnonvaroja. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan lähestymistapaan, jossa ennen pilottikumppanuushankkeiden käynnistämistä vuonna 2021 keskustellaan ensin prioriteeteista jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa myös kyseisissä maissa, sillä niillä on paikallista asiantuntemusta ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjen verkosto. |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että yhteistyön lisääminen strategisten kumppaneiden kanssa on yhdistettävä vastuullisiin hankintoihin. Jos suuri osa tarjonnasta keskittyy sosiaalisilta ja ympäristönormeiltaan alhaisempiin maihin, tämä ei ainoastaan vaaranna toimitusvarmuutta vaan saattaa myös pahentaa sosiaalisia ja ympäristöongelmia. Sen takia on ensiksi pyrittävä luomaan WTO:n tason kansainvälinen sopimus, jonka tavoitteena on saavuttaa korkea läpinäkyvyystaso sekä toimitus- ja jakeluketjujen perusteellinen jäljitettävyys kolmansissa maista tapahtuvassa raaka-ainetuotannossa sovellettavien sosiaalisten ja ympäristönormien osalta. Tämän jälkeen olisi mahdollisimman pian neuvoteltava näiden normien järjestelmällisestä parantamisesta, niin kuin EU:n nykyisissä vapaakauppasopimuksissakin on tehty. Komitea on tyytyväinen 1. tammikuuta 2021 voimaan tulleeseen, konfliktialueilta tuotuja mineraaleja koskevaan asetukseen ja kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman nopeasti tasapainoisen ehdotuksen huolellisuusvelvoitteista toimitusketjuissa. |
| --- | --- |

57.

| 58. | painottaa, että yksittäisille yrityksille on yhä vaikeampaa hankkia raaka-aineita vakiintuneilla toimittajamarkkinoilla, sillä ne joutuvat kilpailemaan kysynnältään suurten markkinoiden (erityisesti Kiinan) kanssa. Komitea kehottaa tukemaan kohdistetusti yrittäjien yhteenliittymiä, esimerkiksi hankintayhtymiä. |
| --- | --- |

58.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU – A Foresight Study: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/42881.

1

(2)  Eurooppalaisen raaka-aineallianssin verkkosivut ja liittymislomake: https://erma.eu/about-us/join-erma/.

2

(3)  AK:n lausunto ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma” (EUVL C 440, 18.12.2020, s. 107).

3

(4)  AK:n lausunto ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma” (EUVL C 440, 18.12.2020, s. 107).

4

---

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/17

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu”

(2021/C 175/04)

| Esittelijä: | Willy BORSUS (BE, Renew Europe)
  Vallonian varapääministeri sekä taloudesta, ulkomaankaupasta, tutkimuksesta ja innovoinnista, digitalisaatiosta, maataloudesta, kaavoituksesta, IFAPME-instituutista ja osaamiskeskuksista vastaava ministeri |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | COM(2021) 66 final |

Esittelijä:

Willy BORSUS (BE, Renew Europe)

Vallonian varapääministeri sekä taloudesta, ulkomaankaupasta, tutkimuksesta ja innovoinnista, digitalisaatiosta, maataloudesta, kaavoituksesta, IFAPME-instituutista ja osaamiskeskuksista vastaava ministeri

Viiteasiakirja:

COM(2021) 66 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu valtaosin myönteisesti Euroopan komission 18. helmikuuta antamaan tiedonantoon ”Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka”. Komitea panee merkille tiedonannossa esitetyt päätelmät ja suositukset, mutta toteaa, että siinä on myös tiettyjä heikkouksia, jotka on korjattava. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että kauppapolitiikkaa on syytä tarkastella perinpohjaisesti uudelleen, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvien, kestävään ja osallistavaan kasvuun liittyvien sitoumusten kanssa, vastata digitalisaatioon liittyviin haasteisiin, lisätä EU:n teollisuuden kilpailukykyä sekä parantaa Euroopassa työllisyyttä ja kaikkien kansalaisten elintasoa. Komitea korostaa lisäksi, että kauppapolitiikalla on parannettava Euroopan unionin selviytymis- ja palautumiskykyä ja taattava sen kyky lievittää järjestelmään kohdistuvia nykyisiä ja tulevia häiriöitä, joita aiheuttavat muun muassa ilmastonmuutos, geopoliittisten jännitteiden lisääntyminen ja uusien pandemioiden ja muiden terveyskriisien riski. |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa kaupan keskeisestä merkityksestä unionin taloudessa ja Euroopan ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä riippuvaisten miljoonien eurooppalaisten työpaikkojen kannalta. Ennen covid-19-kriisiä Euroopan työpaikoista 35 miljoonaa riippui viennistä ja 16 miljoonaa ulkomaisista investoinneista. Toisin sanoen joka seitsemäs työpaikka oli viennistä riippuvainen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | on huolissaan covid-19-kriisin aiheuttamasta sokkiaallosta kansainvälisillä markkinoilla ja jo aiemmin heikentyneen tilanteen pahenemisesta muun muassa kriisin kärjistämien geopoliittisten jännitteiden vuoksi. Kauppapolitiikan pääosaston tekemän äskettäisen kyselytutkimuksen mukaan kansainvälisen kaupan odotetaan supistuvan 10–16 prosenttia vuonna 2020 ja unionin 27 jäsenvaltion viennin EU:n ulkopuolelle vähenevän 9–15 prosenttia, mikä merkitsee noin 282–470 miljardin euron vähennystä (1). Komitea toteaa huolissaan, että ILO ennakoi 12 miljoonan työpaikan katoavan pelkästään Euroopasta vuonna 2020 covid-19-pandemian vuoksi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että sosioekonomisten vaikeuksien lisäksi kansalaiset kyseenalaistavat yhä useammin tavan, jolla globalisaation hyödyt jakautuvat arvoketjujen eri vaiheissa, kaikilla talouden aloilla ja yhteiskunnassa yleensä. Komitean mielestä onkin varmistettava, että komissio osallistaa täysimittaisesti kansalaisia lähinnä olevat hallintotahot eli paikallis- ja alueviranomaiset ja kuulee niitä EU:n kauppasopimusten yhteydessä. Komitea on tässä yhteydessä huolissaan lähestymistavasta, jota komissio on soveltanut äskettäisissä kauppaneuvotteluissa sen jälkeen, kun Euroopan unionin tuomioistuin antoi tuomion asiassa Singapore (lausunto 2/15, toukokuu 2017), ja jonka tarkoituksena on kiertää kauppasuhteiden ”monialaisuus” neuvottelemalla kauppasopimuksista, joissa otetaan huomioon vain EU:n yksinomaisen toimivallan alat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on vakuuttunut siitä, että ainoastaan kestäväpohjainen kauppamalli, jossa otetaan huomioon EU:n arvot, unionin lainsäädännön tinkimättömät perussäännöt ja kestävän kehityksen tavoitteet, voi edistää kaikkien hyvinvointia ja vaurautta niin unionissa kuin muualla maailmassa. |
| --- | --- |

6.

Kauppapolitiikan ja muiden Euroopan unionin toimintapolitiikkojen johdonmukaisuuden parantaminen elpymisen yhteydessä

| 7. | katsoo, että on varmistettava nykyistä parempi johdonmukaisuus Euroopan unionin kauppapolitiikan ja maatalous-, teollisuus-, digitaali-, kilpailu-, vero-, sosiaali-, ympäristö-, liikenne-, ilmasto-, energia-, kehitys- ja koheesiopolitiikan sekä unionin perusoikeuksien välillä. Komitea pitää valitettavana, että komission tiedonannossa ei painoteta riittävästi tätä EU:n eri alakohtaisten toimintapolitiikkojen välisen johdonmukaisuuden tarvetta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa periaatteellista sitoutumista paikallis- ja alueviranomaisten taloudelliseen vapauteen yleisten taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoamisessa, tilaamisessa ja rahoittamisessa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että kauppasopimuksissa on tärkeää suojella julkisia palveluja ja kriittistä infrastruktuuria (yleishyödyllisiä julkisia palveluja), ja kehottaa sen vuoksi sulkemaan nämä kattavasti ja oikeusvarmuuden takaavalla tavalla kaikkien vapaakauppa- ja investointisopimusten ja siten myös kaikkien investointisuojaa koskevien määräysten soveltamisalan ulkopuolelle esimerkiksi noudattamalla positiiviseen luetteloon perustuvaa lähestymistapaa markkinoillepääsyä koskevien sopimusmääräysten, suosituimmuuskohtelun ja kansallisen kohtelun osalta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että kauppapolitiikan uudelleentarkastelun on oltava samanaikaista EU:n kilpailupolitiikan eräiden osatekijöiden kohdennetun uudistamisen ja Euroopan teollisuus- ja innovaatiopolitiikan uudelleensuuntaamisen kanssa, jotta voidaan tukea EU:n asemaa maailmanlaajuisena johtajana keskeisen tärkeillä aloilla. Komitea odottaakin mielenkiinnolla EU:n ajantasaistettua teollisuuspoliittista strategiaa, joka on määrä julkaista huhtikuussa 2021. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että EU:n olisi pyrittävä löytämään digitaalipalvelujen verotukseen maailmanlaajuinen ratkaisu, johon liittyisi asianmukainen maailmanlaajuinen hallinnointijärjestelmä ja säännöstö. Jos kansainvälistä ratkaisua ei lähikuukausina löydetä varsinkaan OECD:n tasolla, EU:n on harkittava yksin toimimista. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa vaatimusta, jonka mukaan unionin kauppa- ja taloussopimuksiin on sisällytettävä WTO:n periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti luku, jossa asetetaan verorikosten, rahanpesun ja aggressiivisen verosuunnittelun vastaisia lausekkeita ja määrätään yhteistyöstä veroviranomaisten välillä. Komission olisi sisällytettävä tällainen luku parhaillaan käytäviin neuvotteluihin ja jo voimassa oleviin sopimuksiin niitä tarkistettaessa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että ellei maatalousalalla varmisteta kauppapolitiikalla sitä, että unionin ulkopuolisilla markkinoilla noudatetaan tiukkoja eurooppalaisia kestävyys- ja elintarviketurvallisuusvaatimuksia, saatetaan heikentää vakavasti sisämarkkinoita ja vaarantaa maatalousala, erityisesti jos se on jo vaikeuksissa, ja uhata näin EU:n elintarvikehuoltoa, joka on yhteisen maatalouspolitiikan keskeinen tavoite, ja unionin maa-alueiden hallinnointia, johon alan työntekijät vaikuttavat ratkaisevasti. Komitea katsoo, että uudistetulla kauppapolitiikalla olisi edistettävä yhdessä maatalouspolitiikan kanssa yleistä työllisyyttä, maatalouden säilymistä ja alan oikeudenmukaista palkkausta. Kauppapolitiikalla olisi varmistettava maatalousalalle tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoiden ja ulkopuolisten markkinoiden välillä ja asetettava Euroopan unionin sisäinen tarjonta ulkopuolisten markkinoiden tuotannon edelle. Lisäksi sisäisillä markkinaohjaussäännöillä tulisi vauhdittaa sisämarkkinoiden monipuolistamista kilpailukyvyn varmistamiseksi. Tämä ei saa kuitenkaan viedä pohjaa pyrkimyksiltä lujittaa oikeudenmukaisia kauppasuhteita Afrikan maihin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, ettei Euroopan komission tiedonannossa esitetä ratkaisuja siihen, miten voidaan lievittää kauppasopimusten mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eräisiin maatalouden sektoreihin, jotka ovat jo nyt paineiden alla tai sisäisesti haavoittuvassa asemassa. Komitea kehottaa harkitsemaan tukimekanismin käyttöönottoa niitä tuotannonaloja varten, joihin kohdistuu eniten vaikutuksia, ja on tässä yhteydessä erityisen huolissaan kielteisistä vaikutuksista, joita luonnosvaiheessa oleva EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimus voi kiistatta aiheuttaa tietyille maataloustuotannon sektoreille. |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa koheesiopolitiikan tärkeästä asemasta pyrittäessä parantamaan unionin alueiden kilpailukykyä, sillä sen avulla voidaan tehdä kohdennettuja ja kunkin alueen tarpeisiin mukautettuja investointeja – erityisesti syrjäisillä ja kaukana sijaitsevilla alueilla, missä infrastruktuurin kehittäminen ja nykyaikaistaminen on olennaisen tärkeää – sellaisilla keskeisillä aloilla kuin verkkoinfrastruktuurit, yhteenliitettävyys, tutkimus ja innovointi, pk-yritykset, tietotekniikkapalvelut, ympäristö- ja ilmastotoimet, laadukkaat työpaikat ja sosiaalinen osallisuus. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että EU:n kauppapolitiikka ei saa viedä pohjaa kolmansien maiden kanssa toteutettavilta unionin kehitysyhteistyötoimilta, ja kehottaa soveltamaan vapaakaupassa tasapainoista ja oikeudenmukaista lähestymistapaa, kun on kyse taloudellisesti heikoimmissa kantimissa olevista maista. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää tervetulleena sitä, että Euroopan komissio esittää oikeudellista välinettä ulkomaisten tukien EU:n sisämarkkinoilla aiheuttamien vääristymien korjaamiseksi, ja korostaa tarvetta uudistaa eurooppalaiset kilpailusäännöt ja saattaa ne ajan tasalle. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan, että energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen kunnianhimoinen nykyaikaistaminen on mahdollista lyhyellä aikavälillä siten, että sopimus vastaisi Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteita ja että siihen sisällytettäisiin EU:n uudistettu lähestymistapa investointisuojaan, sillä muussa tapauksessa on pohdittava sitä vaihtoehtoa, että EU vetäytyy sopimuksesta hallitusti. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että jäljellä olevat EU:n sisäiset kahdenväliset investointisopimukset irtisanotaan nopeasti ja hallitusti. |
| --- | --- |

19.

Kohti avoimen strategisen riippumattomuuden mallia

| 20. | pitää tärkeänä, että EU:n talous säilyy avoimena ja että jatkossakin edistetään vapaata, oikeudenmukaista, kestäväpohjaista, sääntöihin perustuvaa ja kaikkia kauppakumppaneita hyödyttävää kansainvälistä kauppaa. Komitea kannattaakin Euroopan komission pyrkimyksiä uudistaa WTO:ta. Uudistuksen tavoitteena on oltava WTO:n elvyttäminen ja vahvistaminen muun muassa ajanmukaistamalla sen toimintatapaa keskeisillä aloilla ja korjaamalla sen sääntöjen puutteet, jotta se voi reagoida asianmukaisesti nykyisiin kauppapoliittisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan avoimen strategisen riippumattomuuden malliin, jonka on merkittävä avointa, kestävää ja määrätietoista kauppapolitiikkaa, jossa arvostetaan ja suojellaan Euroopan taloudellisia vahvuuksia, turvataan markkinoille pääsy ja keskeisten raaka-aineiden saanti ja varmistetaan elintärkeiden tavaroiden ja palvelujen toimitukset. Komitea varoittaa kuitenkin protektionismin vaaroista ja korostaa, että Euroopan unionin tulee olla jatkossakin strateginen globaali toimija, joka noudattaa kansainvälisiä sääntöjä ja on myös valmis valvomaan niiden noudattamista. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että tätä varten on tehtävä eurooppalaisten arvoketjujen kartoitus, johon osallistuvat toimivaltaiset alueelliset elimet, jotta voidaan määrittää strategisten alojen riippuvuudet ja vähentää niitä sekä parantaa häiriönsietokykyä haavoittuvimmissa teollisuuden ekosysteemeissä (erityisesti syrjäisimpien alueiden kaltaisilla kaukana sijaitsevilla ja eristyneillä alueilla) ja terveyden, puolustuksen, avaruuden, elintarvikkeiden, digitalisaation ja kriittisten raaka-aineiden kaltaisilla aloilla. Komitea aikoo pitää tarkasti silmällä tuloksia, joita saadaan komission parhaillaan tekemästä työstä strategisten riippuvuuksien ja herkimpien teollisuusekosysteemien kartoittamiseksi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että tähän tavoitteeseen tähtääviin toimenpiteisiin voi kuulua tuotannon ja hankintaketjujen monipuolistamista, strategisten varastojen muodostamista, kannustamista investointeihin ja tuotantoon Euroopassa, korvaavien ratkaisujen etsimistä ja jäsenvaltioiden välisen teollisuusyhteistyön edistämistä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että covid-19-kriisi on tuonut esille alueellisten ekosysteemien luovuus- ja innovointipotentiaalin ja kannustanut soveltamaan uusia yhteistyötapoja hankintahaasteiden ratkaisemiseksi esimerkiksi lääkinnällisten laitteiden ja lääkkeiden alalla. Komitea katsoo, että EU:n tulisi pyrkiä vahvistamaan paikallistaloutta tietyillä teollisuudenaloilla sekä edistää eurooppalaisia innovatiivisia arvoketjuja ekosysteemien välisen täydentävyyden pohjalta tukemalla muun muassa toimijoiden välistä yhteistyötä. Komitea pitää klusteripolitiikkaa ja klusterien välistä yhteistyötä hyödyllisenä kriittisen massan muodostamiseksi ja pk-yritysten tarpeisiin vastaamiseksi. Komitea katsoo, että kriittisen massan muodostaminen tiettyjen strategisten tuotteiden kysynnässä ja sen näkyminen sisämarkkinoilla voi auttaa palauttamaan tiettyjä tuotantosektoreita Eurooppaan ja kehittämään kilpailukykyistä tuotantoa EU:n alueella muun muassa nopeuttamalla innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa tarpeesta kehittää kaikille unionissa strategisiksi määritellyille arvoketjuille omat toimintasuunnitelmat Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) toteuttamiseksi, sillä ne ovat keskeinen väline vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta ja pyrittäessä vahvistamaan unionin teknologista johtoasemaa erityisesti muun muassa akkujen, mikroelektroniikan ja vedyn alalla. |
| --- | --- |

25.

Kestäväpohjainen kaupallinen malli – ainoa malli, joka voi edistää kaikkien hyvinvointia ja vaurautta niin unionissa kuin muualla maailmassa

| 26. | panee merkille, että tiedonannossa viitataan kauppasopimuksissa olevien kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tuloksellista täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevan 15-kohtaisen EU:n toimintasuunnitelman uudelleentarkasteluun, ja on tyytyväinen siihen, että uudelleentarkastelu kattaa kaikki näiden lukujen tuloksellisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan kannalta olennaiset näkökohdat, joita ovat sitoumusten laajuus, seurantamekanismit, mahdollisuus määrätä seuraamuksia noudattamisen laiminlyönnistä, olennaisia osia koskeva lauseke (ihmisoikeuslauseke) sekä institutionaalinen rakenne ja tarvittavat resurssit. Komitea pitää valitettavana, että uudelleentarkastelua ja tiedonantoa ei ole voitu ajoittaa koordinoidusti, mutta on hyvillään siitä, että uudelleentarkastelua on kuitenkin aikaistettu niin, että se on tehtävä ennen vuoden 2021 loppua. Komitea toivoo, että uudelleentarkastelu toteutettaisiin mahdollisimman avoimesti ja osallistavasti. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on sitä mieltä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaiset eurooppalaiset ympäristö- ja ilmastonsuojeluvaatimukset ja sosiaalinormit olisi sisällytettävä kaikkiin EU:n neuvottelemiin kauppasopimuksiin vähimmäisvaatimuksina, joihin osapuolet sitoutuvat. Komitea katsoo, että tämä tukee näitä vaatimuksia noudattavien eurooppalaisten pk-yritysten ja teollisuusyritysten menestystä ja kannustaa myös niiden kauppakumppaneita toimimaan samoin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että EU:n tulee vaatia tiukemmin toisaalta ihmisoikeuksien ja toisaalta sosiaalinormien ja ympäristö- ja ilmastonsuojeluvaatimusten noudattamista ja edistämistä kauppasopimuksissaan. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut käyttöön valitusmekanismin kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten loukkauksista ilmoittamiseksi. Komitea vaatii, että kansainvälisesti tunnustettuja työelämän perusnormeja, sellaisina kuin ne on määritelty ILO:n keskeisissä yleissopimuksissa, noudatetaan, edistetään ja sovelletaan tosiasiallisesti kukin sopimuspuolen lainsäädännössä ja käytännöissä ja kaikkialla niiden alueella. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannattaa komission ehdotusta tehdä Pariisin ilmastosopimuksesta keskeinen osa kaikkia tulevia kauppa- ja investointisopimuksia ja antaa näissä sopimuksissa biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tosiasialliselle täytäntöönpanolle ensisijainen asema. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa edistämään kauppasopimusten tehokasta täytäntöönpanoa palkitsemalla kumppanimaita, jotka noudattavat kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia sitoumuksia. Osapuolten olisi tarvittaessa sovellettava tariffialennusta asteittain kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun määräysten tosiasiallisen täytäntöönpanon perusteella ja täsmennettävä edellytykset, joiden täyttyessä maat ovat oikeutettuja alennuksiin, sekä myös mahdollisuus peruuttaa kyseiset tullinimikkeet siinä tapauksessa, että määräyksiä rikotaan. |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että tasa-arvon ja kestävän kehityksen takaaminen kaikille on ainoa tapa edistää maailmanlaajuisia muutoksia, joita suuri joukko kansalaisia vaatii. |
| --- | --- |

31.

| 32. | odottaa kiinnostuneena vuonna 2021 esitettävää komission ehdotusta tehokkaasta, ulkorajoilla sovellettavasta hiilidioksidipäästöjen tullimekanismista, joka on WTO:n sääntöjen mukainen ja kykenee takaamaan oikeudenmukaisen kilpailun sisämarkkinoilla toimiville yrityksille sekä tukemaan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä. Tällaisen hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin tulisi ensin täydentää järjestelmää, jossa myönnetään ilmaisia hiilidioksidin päästöoikeuksia ja kompensoidaan sähkön hintaa perusteollisuudelle, ja sitten korvata se pidemmällä aikavälillä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä myös vastuullisen yrittäjyyden ja avoimuuden edistämiseen toimitusketjuissa. Komitea kannattakin Euroopan tason aloitteita, joilla lujitetaan huolellisuusvelvoitemekanismeja. Komitean mielestä tämä on tarpeen myös tasapuolisten kilpailuedellytysten turvaamiseksi EU:n sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

33.

| 34. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on nimennyt kauppasopimusten täytäntöönpanoa valvovan virkamiehen, jonka tehtävänä on muun muassa valvoa kestävään kehitykseen liittyvien sitoumusten, kuten ilmasto-ohjelmaan ja työelämän oikeuksiin liittyvien sitoumusten, moitteetonta soveltamista. Komitea toivoo, että valvoja luo kattavat ja pysyvät viestintäkanavat paikallis- ja alueviranomaisiin ja kansalaisyhteiskuntaan, ja aikoo seurata tarkasti, osoitetaanko tälle riittävät resurssit, jotta tavoitteiden saavuttaminen olisi mahdollista. |
| --- | --- |

34.

Tasapuolisten kilpailun edellytysten turvaaminen EU:n yrityksille

| 35. | pitää tarpeellisena ottaa käyttöön lisätakeita ihmisoikeuksien ja sosiaalinormien kunnioittamisesta EU:n ja Kiinan laaja-alaisen investointisopimuksen ratifioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että on tärkeää turvata tasapuoliset kilpailun edellytykset, jotta yritykset voisivat olla kilpailukykyisiä sisämarkkinoilla ja kansainvälisellä tasolla maailmanlaajuisissa arvoketjuissa. Komitea katsoo, että huomiota on kiinnitettävä erityisesti voimassa olevien sääntöjen noudattamiseen ja kaupan suojatoimien määrätietoisempaan hyödyntämiseen kolmansissa maissa käytössä olevien markkinoita vääristävien käytäntöjen torjumiseksi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston sopimukseen ehdotuksesta asetukseksi, jolla vahvistetaan kauppasääntöjen täytäntöönpanoa ja ratkaistaan WTO:n valituselimen toiminnassa nykyisin vallitseva lukkiutunut tilanne ja jota sovelletaan myös kahdenvälisissä tai alueellisissa kauppasopimuksissa silloin, kun kumppani määrää yksipuolisesti pakotteita EU:ta vastaan ja keskeyttää sopimuksissa määrätyn riitojenratkaisumenettelyn. Komitea korostaa, että asetus laajentaisi EU:n mahdollisuuksia ottaa käyttöön tullien ja määrällisten rajoitusten sekä julkisia hankintoja koskevien määräysten kaltaisia vastatoimia myös palvelujen ja teollis- ja tekijänoikeuksien alalla. Komitea kannattaa myös Euroopan komission käyttöön ottamaa keskitettyä yhteyspistettä, joka käsittelee kaikkia työntekijöiden oikeuksia, ilmastonmuutosta tai ihmisoikeuksia koskevien säädösten loukkauksia samalla tasolla kuin EU:n kauppakumppaneiden markkinoille pääsyä koskevia valituksia. |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää kilpailusääntöjen uudelleentarkastelua tarpeellisena ottaen huomioon ulkoisen kilpailukyvyn haasteet, kolmansien maiden käytännöt ja innovaatioekosysteemien uudet realiteetit. Sisämarkkinoiden kilpailun ja pk-yritysten pääsyn osaksi eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia arvoketjuja on säilyttävä tasapainoisten, tehokkaiden ja riippumattomien eurooppalaisten kilpailusääntöjen olennaisina osatekijöinä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | yhtyy näkemykseen siitä, että EU:n on vaadittava vastavuoroisuutta nykyistä jämerämmin ja puututtava protektionismiin muiden maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyssä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että suorat ulkomaiset investoinnit ovat merkittävä kasvun, työpaikkojen ja innovaation lähde, mutta ne voivat myös vaarantaa kansallisen turvallisuuden ja yleisen järjestyksen Euroopan unionissa kriittisillä aloilla. Tästä syystä on tarpeen ottaa käyttöön investointien seurantajärjestelmiä kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

40.

Kansainväliseen kauppaan osallistumisen kielteisten ulkoisvaikutusten parempi ennakointi ja huomioon ottaminen

| 41. | panee huolestuneena merkille, että vapaakauppasopimusten hyödyt eivät tällä hetkellä jakaudu kaikille alueille, että vaikutukset tiettyihin talouden aloihin ovat usein kielteisiä ja että pk-yritykset eivät hyödynnä täysimittaisesti vapaakauppasopimusten potentiaalia ja kärsivät enemmän eräiden kolmansien maiden käyttöön ottamien toimenpiteiden seurauksena ilmenevän epäreilun kilpailun vaikutuksista. Komitea pitää valitettavana, ettei komission tiedonannossa ehdoteta keinoja kauppasopimusten mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, mutta kannattaa kuitenkin komission aikomusta perustaa useita digitaalisia välineitä ja verkkoportaaleja erityisesti pk-yrityksille, jotta helpotetaan niiden osallistumista sopimuksiin ja avataan uusia mahdollisuuksia, jotka liittyvät julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin osallistumiseen, sekä korjataan mainittua epäoikeudenmukaisen kilpailun tilannetta. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kannattaa komission aikomusta ehdottaa erityistä säädöstä, joka on tarpeen muun muassa kauppaa koskevien EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimukseen sisältyvien määräysten noudattamisen valvomiseksi. |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio laatii pakottamisen vastaisen välineen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa pk-yritysten tärkeää roolia EU:n kansainvälisissä kauppasuhteissa, sillä ne kattavat yli 58 prosenttia kaikesta EU:n viennistä ja yli 46 prosenttia kaikesta EU:hun suuntautuvasta tuonnista (2). Tässä yhteydessä komitea korostaa, että tarvitaan tehokasta EU:n kauppapolitiikkaa pk-yritysten suojelemiseksi, koska ne ovat paljon haavoittuvampia ja alttiimpia kansainvälisten kauppasuhteiden epävakaudelle kuin suuret yritykset. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että pk-yritykset ovat tärkeällä sijalla komission tiedonannossa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | uskoo vakaasti, että on syytä tarkistaa vaikutustenarviointimallia ja tehdä jokaisesta voimassa olevasta sopimuksesta kattava ja perusteellinen vaikutustenarviointi (aloittain ja alasektoreittain, maantieteellisesti – EU:n eri maissa ja alueilla –, ottaen huomioon vaikutukset pk-yrityksiin ja sosiaalialaan, ympäristöön, ilmastoon ja ihmisoikeuksien noudattamiseen) sekä kaikista voimassa olevista sopimuksista yhdistettyjä vaikutusanalyyseja (samojen kriteerien perusteella), jotta Euroopan unionin kauppapolitiikkaa voidaan luotsata kaikkien, niin yritysten kuin kansalaistenkin, etujen mukaisesti. Komitea pitää valitettavana komission tiedonannon vaisuutta tässä asiassa. Komitea toteaa, että komission tiedonannon mukaan tarkoituksena on vain tehdä jälkiarviointi EU:n sopimusten vaikutuksesta keskeisiin ympäristönäkökohtiin, kuten ilmastoon, sekä parantaa ymmärrystä kauppapolitiikan eri osien vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon ja tehdä muita analyyseja – täsmentämättä sen tarkemmin – kauppapolitiikan vaikutuksista työllisyyteen ja sosiaalisen kehityksen eri näkökohtiin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä pk-yritysten vaikeuksiin. Komitea kannattaa komission toimia kauppasopimusten tulkitsemista helpottavien välineiden kehittämiseksi erityisesti alkuperäsääntöjen osalta. Komitea pitää tarpeellisena, että pk-yritysten tarpeeseen saada asiantuntijaneuvoja EU:n ulkopuolisille markkinoille pääsemiseksi vastataan hyödyntämällä jäsenvaltio- ja aluetasolla ja kauppakamareissa jo tarjolla olevia neuvonta- ja tukipalveluja ja helpottamalla ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä. |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että 60 maassa toimivaa Yritys-Eurooppa-verkostoa (Enterprise Europe Network) sekä kaikkiaan 180 maassa toimivaan ETPOAan (European Trade Promotion Organisations’ Association) kuuluvien kansallisten ja alueellisten kaupanedistämiselinten verkostoa voitaisiin hyödyntää enemmän, sillä yhtenä niiden tehtävistä on auttaa pk-yrityksiä pääsemään ulkomaisille markkinoille. Lisäksi EU:hun olisi perustettava vapaakauppasopimusten yhteyspisteitä mahdollisimman lähelle pk-yrityksiä ”ajatellaan pienesti, toimitaan alueellisesti” -periaatteen mukaisesti ja alueellisilla kaupanedistämiselimillä tulee olla tässä johtava rooli. |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että kansainvälistymistä tavoitteleviin innovatiivisiin pk-yrityksiin olisi hyvä soveltaa erityistä lähestymistapaa InvestEU-hankkeen puitteissa, jotta voitaisiin kattaa asianmukaisesti tällaisten yritysten riskit ja edistää niiden kansainvälistä kasvua. |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että olemassa olevaa IPEEC-tyyppistä valtiontukikehystä olisi tarkistettava EU:n vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä, jotta voitaisiin helpottaa tällaisten yritysten investointitoimintaa ja korvata niiden toteuttamien yhteistyö- tai kansainvälisten hankkeiden toimintakustannukset. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen komission 23. helmikuuta 2021 käynnistämään julkiseen kuulemiseen, johon voi osallistua 20. huhtikuuta 2021 asti ja jossa kaikkia sidosryhmiä pyydetään esittämään näkemyksiään ehdotuksesta, joka koskee Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävästä valtiontuesta annetun tiedonannon kohdennettua tarkistamista (ICPEI-tiedonanto) (3). |
| --- | --- |

49.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/may/tradoc_158764.pdf

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/International_trade_in_goods_by_enterprise_size#Share_of_SMEs_in_total_trade_.28intra_.2B_extra-EU.29

2

(3)  https://ec.europa.eu/competition/consultations/2021_ipcei/draft_communication_fi.pdf – Linkki julkiseen kuulemiseen: http://bit.ly/3dEFgeM.

3

---

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/23

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua”

(2021/C 175/05)

| Esittelijä: | Enrico ROSSI (IT, PES), Signan kunnanvaltuuston jäsen (Firenze) |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | COM(2020) 662 final, Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua |

Esittelijä:

Enrico ROSSI (IT, PES), Signan kunnanvaltuuston jäsen (Firenze)

Viiteasiakirja:

COM(2020) 662 final, Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua

I POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Ilmastoneutraaliuden ja elpymisen tukeminen edistämällä rakennusten perusparannuksia

| 1. | suhtautuu myönteisesti perusparannusaaltoon alalla, jonka osuus energiankulutuksesta Euroopassa on 40 prosenttia. Perusparannusaalto auttaa näin osaltaan saavuttamaan ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä ja vähentämään energiariippuvuutta kolmansista maista edistäen Euroopan energiaturvallisuutta. Komitea katsoo, että tämä politiikka on sisällytettävä elpymis- ja palautumisohjelmiin sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (ERI-rahastot), jotta voidaan koordinoida toimia ja välttää näin erilliset ja tehottomat toimenpiteet. Komitea korostaa, että strategian onnistuminen riippuu paljolti sen kestävyydestä ja toteutettavuudesta paikallis- ja aluetasolla ja että hallinnollisia lisärasitteita olisi vältettävä. Komitea vaatii lisäksi, että kaikista perusparannusaallon toimenpiteistä on saatava näkyvää hyötyä ja että varmistetaan sen taloudellinen kestäväpohjaisuus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja rahoitettavuus erityisesti julkisessa taloudessa nykyisten talousarviosäännösten pohjalta mutta myös vuokralaisten ja kiinteistönomistajien kannalta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että perusparannusaallon kattava toteuttaminen edellyttää puhtaan energian säädöspaketin perusteellista tarkistamista – alkaen rakennusten energiatehokkuusdirektiivistä ja energiaunionin hallintoa koskevasta asetuksesta – sekä oikea-aikaista ja asianmukaista kansallista täytäntöönpanoa. Komitea korostaa tarvetta aloittaa strategian täytäntöönpano ja siihen kuuluvat toimet välittömästi vauhdittamalla kunnostustöitä ja kokeilemalla niiden toteuttamiseksi uusia menettelyjä, joita voitaisiin toistaa laajamittaisesti. Tätä varten komitea ehdottaa, että käynnistetään mahdollisimman pian pilottialoite, jotta pystytään tekemään kokeiluja ja laatimaan menettelyt erilaisia tapauksia ja taloudellisia, sosiaalisia ja ilmastollisia olosuhteita varten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden merkitystä. Operatiivinen täytäntöönpano ja rahoitus toteutetaan paikallisesti alueissa, kaupungeissa ja kunnissa, ja siksi eurooppalaisen kehyksen on oltava joustava ja siinä on otettava huomioon esimerkiksi maaseutualueiden ja suurten kaupunkien väliset erot. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että ilmastosopimuksen avulla voidaan edistää paikallisvetoisia kumppanuuksia ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiä aloitteita ja että paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa tiedotettaessa kansalaisille heidän talojensa kunnostamiseen liittyvistä hyödyistä ja olemassa olevista tukivälineistä. Nämä viranomaiset voivat näyttää esimerkkiä, verkottaa paikallisia, kunnallisia ja muita julkisia yrityksiä ja tukea niitä tarvittavalla asiantuntemuksella eri tasoilla sekä kehittää välineitä kansallisen ja EU:n rahoitustuen saamiseksi. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten tulisi näyttää esimerkkiä julkisten rakennusten kunnostamisessa ja edistää erityisesti sosiaalisten vuokra-asuntojen ja muiden julkisomisteisten asuntojen energiakunnostusta hyödyntäen ilmastosopimusta keinona helpottaa onnistuneimpien eurooppalaisten aloitteiden toistamista ja laajentamista. Komitea toivoo, että rakennusten kunnostamiseen kannustava eurooppalainen strategia, kansalliset rakennusten peruskorjausstrategiat (1) ja kustannusoptimaaliset menetelmät (2) kytketään tiiviimmin toisiinsa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että perusparannusaalto on ymmärrettävä paitsi teknisenä ja sääntelyllisenä mallina vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseksi myös keinona sitoa kiertotalouteen tähtäävä muutosprosessi esteettisyyttä ja suunnittelua painottavaan käsitteelliseen kehykseen. Sen vuoksi komitea kannattaa ja tukee nimenomaisesti uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen käynnistämistä ja aikomusta perustaa samalla erityinen eurooppalainen merkki. Tällainen aloite tarjoaa tilaisuuden hyödyntää alueiden ja kuntien luovaa potentiaalia, tuoda muutosprosessi lähelle kansalaisia ja osallistaa kansalaiset siihen sekä saada näin aikaan hyväksyttyjä ja kestäväpohjaisia ratkaisuja, jotka konkretisoivat vihreän kehityksen ohjelmaa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti ilmastosopimuksen käynnistämiseen strategiana, jolla edistetään sitoutumista ja osallistumista vihreän kehityksen ohjelmaan, ja on hyvillään perusparannusaallon sisällyttämisestä ensisijaisten aloitteiden joukkoon. Komitea on tältä osin valmis vahvistamaan yhteistyötä komission, Euroopan investointipankin (EIP) ja kaikkien muiden osapuolten kanssa, jotta voitaisiin luoda yhteinen alusta, johon kootaan kaikki tiedot, joita paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat, kun nämä toteuttavat vihreän kehityksen ohjelmaa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä viittausta kaupunkipiireihin perustuvaan lähestymistapaan, joka mahdollistaa esimerkiksi uusiutuvan energian yhteiset tuotantolaitokset, kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmät ja luontopohjaiset ratkaisut (3), ja toteaa, että se edellyttää yhdennetyn energia- ja ilmastosuunnittelun välineiden käyttöä. Komitea korostaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus muodostaa tältä osin viitepohjan ja että kestävää energiaa ja ilmastoa koskevista SECAP-suunnitelmista voi tulla väline, jolla pystytään varmistamaan, että rakennusten kunnostaminen on johdonmukaista niissä laajemmissa puitteissa, jotka koskevat oikeudenmukaista ja kestävää kaupunkialueiden elvyttämistä, kestäväpohjaisten tottumusten edistämistä ja yhdenmukaistamista laajamittaisten ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävien politiikkojen kanssa. Komitea ehdottaa lisäksi, että vaikutuksia seurataan asianmukaisesti energianhallinnan standardijärjestelmien avulla, jotta voidaan arvioida suunnittelun suuntausten vaikutuksia (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että kiertoajattelua rakennusalalla koskeva Level(s)-aloite (5) mainitaan kiertotalouteen perustuvan rakentamisen viitekäytäntönä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään tiedotuskampanjan asiasta ja olemaan valmiita tekemään yhteistyötä. Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään tulevassa työskentelyssä muista rakennusten sertifiointijärjestelmistä saatuja laajoja kokemuksia (6). Se pyytää komissiota tukemaan rakennusten ilmastovaikutusten elinkaariarviointien kehittämistä asiaankuuluvine standardeineen, ympäristötuoteselosteineen sekä rakennusmateriaaleja ja -tuotteita koskevine tietokantoineen ja arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön rakennusten elinkaaren aikaista suorituskykyä koskeva synteettinen indikaattori vapaaehtoisena järjestelmänä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että perusparannusaalto tarjoaa tilaisuuden edistää visiota tulevaisuuden vaatimuksiin vastaavasta rakennuskannasta, johon voidaan sisällyttää energia- ja ympäristövaatimusten lisäksi myös sellaisia seikkoja kuin terveellisyys, sosiaalinen tasapaino, yhteenliitettävyys, kiertoajattelu ja kyky sietää hydrogeologisia ilmiöitä ja maanjäristyksiä. Lisäksi komitea pyytää kiinnittämään erityistä huomiota harvaan asuttuihin maaseutualueisiin, joiden väestö ikääntyy nopeasti ja on erityisen haavoittuvassa asemassa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tässä yhteydessä tarvetta seurata kasvihuonekaasupäästöjä rakennus-, käyttö- ja purkuvaiheessa. Vuoteen 2050 mennessä on tarpeen maksimoida purku- tai kunnostustöissä syntyvien materiaalien uudelleenkäyttö, kierrätys ja osittainen käyttö energiantuotannossa. Paikallisten ja alueellisten arvoketjujen luominen rakennusmateriaalien uudelleenkäytölle on tärkeä askel tässä prosessissa. Tämä edellyttää suunnittelua, logistiikkaa ja uusia taloudellisia malleja, joihin sisältyy materiaalireservien luominen uusia rakennuksia varten. Tällaista uutta kiertotalouden mallia voidaan monien sääntelyyn liittyvien, kulttuuristen ja taloudellisten tekijöiden vuoksi ryhtyä soveltamaan vain asteittain edeten, alkaen kokeiluvaiheesta ja sen jälkeen asettaen monia taloudellisia kannustimia laajamittaista käyttöönottoa varten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että perusparannusaalto paitsi parantaa viihtyvyyttä, sisätilojen terveellisyyttä ja elinolosuhteita tuottaa myös pitkällä aikavälillä huomattavia energia- ja taloussäästöjä rakennusten ylläpito- ja hallinnointikustannuksissa ja auttaa samalla torjumaan energiaköyhyyttä. Komitea katsoo, että EU:n rakennuskannan seurantakeskuksen on seurattava tehtyjä muutoksia ja arvioitava niiden vaikutuksia käyttäen tietokannassaan olevia indikaattoreita ja tarvittaessa kehitettävä uusia indikaattoreita sekä annettava tarvittavat tiedot EU:n laajuisesti saataville. Näillä keinoin nämä säästöt olisi helpompi ilmaista määrällisesti ja paikallis- ja alueviranomaisia, yksityishenkilöitä ja yrityksiä voitaisiin auttaa ottamaan asianmukaisesti huomioon rakennusten elinkaarikustannukset. |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää tervetulleena komission sitoumusta tarkistaa energiatehokkuutta parantavia peruskorjauksia koskevia eurooppalaisia valtiontukijärjestelmiä ja odottaa mahdollisuutta vaikuttaa siihen, että ne olisivat selkeämmät ja tukea olisi helpompi hakea, jolloin ne eivät muodostaisi estettä investoinneille. Lisäksi julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevan päätöksen 2012/21/EU vuonna 2021 tehtävän arvioinnin olisi johdettava siihen, että sosiaalisten vuokra-asuntojen energiatehokkuutta parantavien peruskorjausten tukitoimenpiteet otetaan nimenomaisesti sen soveltamisalaan. Komitea korostaa, että eurooppalaisten, valtiollisten, alueellisten ja paikallisten tukitoimenpiteiden ja -ohjelmien on täydennettävä toisiaan, ilman että luodaan rinnakkaisia ja/tai täydentäviä rakenteita. Tähän tarvitaan monenlaisia välineitä – avustuksia, rahoitusvälineitä ja niiden yhdistelmiä –, ja niiden soveltamisessa on tukeuduttava esimerkiksi kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kaltaisiin kumppaneihin, jotta paikallisiin, alueellisiin ja valtakunnallisiin tarpeisiin mukautettuja hankkeita voidaan rahoittaa itse paikalla. Komitea katsoo lähtökohtaisesti, että energiaperuskorjausten verokannustimet voivat olla tärkeässä asemassa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tarkistaa työntekijöiden suojelemisesta asbestialtistukselta annetun direktiivin 2009/148/EY mukaiset työperäisen altistumisen raja-arvot, jotta voidaan varmistaa työntekijöiden suojelu kunnostus- ja purkutöiden aikana. Komitea katsoo myös, että näiden töiden seurauksena syntyville erittäin vaarallisille aineille altistumista koskevaa EU:n lainsäädäntöä on ajantasaistettava. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu tätä taustaa vasten erittäin myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen käynnistää eurooppalainen kohtuuhintaisen asumisen aloite, jossa rahoitetaan 100 innovatiivista ja osallistavaa lippulaivahanketta, joissa tehdään sosiaalisten vuokra-asuntoalueiden peruskorjauksia malliksi niiden laajamittaiselle toteuttamiselle kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että perusparannusaallon tulisi edistää sitä, että kaikkien oikeus kohtuuhintaiseen, esteettömään ja terveelliseen asumiseen toteutuisi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 19. periaatteen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteen nro 11 (”kestävät kaupungit ja yhteisöt”) mukaisesti. Komitea on sitä mieltä, että energiatehokkuustoimet ovat rakenteellinen toimenpide, jolla pyritään torjumaan energiaköyhyyttä ja niin muodoin vähentämään ilman omaa syytä tapahtuvista maksuviivästyksistä johtuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

15.

Rakennusten perusparannusten keskeiset periaatteet vuosiksi 2030 ja 2050

| 16. | kehottaa komissiota kehittämään rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin kehyksen pohjalta järjestelmän rakennusten luokittelemiseksi perusparannusaallon toimintalinjojen toteuttamisen toiminnallisten kriteerien perusteella. Näitä ovat muun muassa






  — | omistussuhteet: julkinen, yksityinen (yksityishenkilöt, yritykset, säätiöt, paikallisyhteisöt jne.) |
| --- | --- | --- |

16.

—

omistussuhteet: julkinen, yksityinen (yksityishenkilöt, yritykset, säätiöt, paikallisyhteisöt jne.)

| — | käyttötarkoitus: asuminen, muu kuin asuminen jne. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitus: asuminen, muu kuin asuminen jne.

| — | sijainti: kaupunkikeskukset (historiallinen keskusta, laita-alueet), pienet kylät, haja-asutus |
| --- | --- |

—

sijainti: kaupunkikeskukset (historiallinen keskusta, laita-alueet), pienet kylät, haja-asutus

| — | ilmastovyöhyke |
| --- | --- |

—

ilmastovyöhyke

| — | rakennuksen ikä ja energiatehokkuus sekä sen energiajärjestelmät ja teknologiset järjestelmät |
| --- | --- |

—

rakennuksen ikä ja energiatehokkuus sekä sen energiajärjestelmät ja teknologiset järjestelmät

| — | arkkitehtoninen, historiallinen tai maisemallinen arvo |
| --- | --- |

—

arkkitehtoninen, historiallinen tai maisemallinen arvo

| — | kiinteistömarkkinoiden dynaamisuus (hinnat, ostojen ja myyntien tai vuokrasopimusten määrä, käyttöaste jne.) |
| --- | --- |

—

kiinteistömarkkinoiden dynaamisuus (hinnat, ostojen ja myyntien tai vuokrasopimusten määrä, käyttöaste jne.)

| — | ilmastoriski: sosiaalisen ja taloudellisen altistumisen vuorovaikutus ilmaston haavoittuvuuden kanssa. |
| --- | --- |

—

ilmastoriski: sosiaalisen ja taloudellisen altistumisen vuorovaikutus ilmaston haavoittuvuuden kanssa.

Tämä tieto olisi luokiteltava EU:n rakennuskannan seurantakeskuksessa (7), minkä jälkeen sitä voitaisiin käyttää kohdennettujen ohjeiden määrittelemisessä eri rakennustyyppejä koskeville toimille myös analysoimalla pääasiallisia esteitä. Hyviä käytäntöjä kerättäessä ja levitettäessä voidaan määritellä mallitoimenpiteet kullekin edellä mainitulle kategorialle.

| 17. | kehottaa toteuttamaan kunnianhimoisia toimia hiilestä irtautumiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä, joiden osuus rakennusten kokonaisenergiankulutuksesta EU:ssa on yli 80 prosenttia. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää edistää käytettävien energialähteiden vaihtamista hiilettömiksi, ja kehottaa laajentamaan uusiutuvien ja mahdollisuuksien mukaan paikallisten energialähteiden käyttöä pikaisesti ja johdonmukaisesti, jotta Euroopan hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi. Komitea toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvat lämmitys- ja viilennysratkaisut voivat olla monenlaisia ja että ne olisi räätälöitävä tietyn kotitalouden tai yhteisön tarpeisiin (8). Komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että fossiilisista polttoaineista voimakkaasti riippuvaisten alueiden on ryhdyttävä hyödyntämään välivaiheen energiamuotoja (9), investoimatta kuitenkaan infrastruktuuriin, jolla ei ole tulevaisuutta. Ydinenergiasta peräisin olevaa energiaa ei saa laskea uusiutuvaksi energialähteeksi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ehdottamaan järjestelmää toimien priorisoimiseksi sellaisten kriteerien pohjalta kuin kulutuksen ja päästöjen vähentämismahdollisuudet, rahoitusmahdollisuudet ja asukkaiden aseman haavoittuvuus. Komitea kehottaa myös määrittelemään alueellisten ja paikallisten olosuhteiden mukaiset negatiiviset priorisointiperusteet, jotta pystytään määrittämään tapaukset, joissa rakennus olisi paras purkaa tai jälleenrakentaa, käynnistämättä kuitenkaan kehitystä kohti muita heikommassa asemassa olevien asuinalueiden keskiluokkaistumista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että perusparannusaallon toteuttamiseksi komission ja jäsenvaltioiden on tuettava merkittävällä tavalla rakennusalaa, jota kriisi on ravistellut voimakkaasti ja jolla toimivat yritykset ovat usein pienehköjä eivätkä kaikissa tapauksissa kykene tarjoamaan haluttuja tuotteita ja palveluita. Rakennusteollisuutta on kokonaisuudessaan autettava korjaamaan tietojen, taitojen ja teknologian alalla olevat puutteet ja on edistettävä uusien, tulevaisuudenkestävien yritysten perustamista. Komitea muistuttaa, että tarvittava siirtymä kiertotalouteen ja paikkalähtöisyyteen perustuvaan lähestymistapaan, jonka tarkoituksena on turvata työllisyys ja varmistaa työvoiman asteittainen rakenneuudistus, edellyttää vakaita tukimekanismeja, jotta voidaan varmistaa toiminnan jatkuvuus, välttää kuplien syntyminen ja mahdollistaa osaamisen kehittäminen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kautta koko EU:n. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että on tärkeää ottaa käyttöön kaikkien olemassa olevien julkisten rakennusten hankkimista ja kunnostamista koskevat vaatimukset sekä energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset ja pakolliset tavoitteet, jotka koskevat julkisen rakennuskannan vuosittaista perusparannusastetta ja uusiutuvista lähteistä tuotetun energian käyttöastetta. Komitea korostaa kuitenkin, että nämä säännökset ovat toteuttamiskelpoisia vain, jos säännöt ovat riittävän joustavia rakennusten eri ominaispiirteiden (10) huomioon ottamiseksi ja jos komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot tukevat paikallis- ja alueviranomaisia asianmukaisesti, muun muassa mahdollisimman yksinkertaisella ja yhtenäisellä tavalla laadituin säännöin siten, että ne kattavat myös rutiinihuoltotoimet, jos toimet liittyvät energiatehokkuuteen ja maanjäristyskestävyyteen ja edistävät näitä. Jos tällaisia velvoitteita asetetaan yksityisomistuksessa oleville tai asuinrakennuksille, on varmistettava, että etenkään energiaköyhyyden uhkaamille kotitalouksille ei aiheudu ylimääräisiä taloudellisia rasitteita. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan valtiotasoa alemmassa mittakaavassa perusteellisen vaikutustenarvioinnin, jossa arvioidaan eri alueiden mahdollisuuksia ja haavoittuvuuksia näiltä osin, myös analyysin nykyisistä kansallisista parhaista käytännöistä ja eurooppalaisista hankkeista tehdyistä aiemmista arvioinneista. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannattaa ehdotusta päivittää energiatehokkuustodistusten kehystä, jotta pystytään lisäämään välineen yleisyyttä, helpottamaan tietojen vertailtavuutta Euroopan tasolla ja sitomaan rahoitus pitkälle menevään perusparannukseen. Komitea huomauttaa, että tässä tarkistuksessa olisi varmistettava tarvittava yhdenmukaisuus jäsenvaltioissa käytössä olevien puitteiden kanssa ja noudatettava suhteellisuusperiaatetta. Komitea pitää hyödyllisenä ehdotusta EU:n yhtenäisestä tietomuodosta energiatehokkuustodistuksille ja digitaalisten rakennuspäiväkirjojen käyttöönottoa helppokäyttöisten ja ilmaisten tietokantojen luomiseksi. Komitea katsoo, että tällaisten tietokantojen on oltava saatavilla vähintään NUTS 3 -tasolla ja niillä tulee olla yhteys EU:n rakennuskannan seurantakeskukseen ja myös yhteiseen eurooppalaiseen data-avaruuteen (11). |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti älyvalmiusindikaattoria (Smart Readiness Indicator, SRI) koskevaan komission delegoituun asetukseen. Indikaattorilla on tarkoitus mitata rakennusten valmiutta ottaa käyttöön älyteknologiaa ja lisätä rakennusten omistajien ja asukkaiden tietoisuutta asiasta. Komitea muistuttaa, että Euroopan kaupunki- ja maaseutualueiden digitalisaation taso on erittäin vaihteleva ja että tässä indikaattorissa olisi otettava huomioon kulloisenkin alueen erityinen konteksti, jotta ei aseteta huonompaan asemaan alueita, jotka ovat edelleen muista jäljessä digitalisaatiossa, erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla ja harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että perusparannusaallon tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi on vahvistettava asianmukaisesti paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia ja välineitä, jotta voidaan korjata EU:n tietyillä alueilla edelleen vallitsevaa tietovajetta. Komitea tunnustaa tässä yhteydessä ilmastosopimuksen ratkaisevan merkityksen mahdollisuuksien ja välineiden tarjoajana: se antaa paremmat mekanismit valmiuksien kehittämiseen ja johdonmukaisemman kehyksen vihreän kehityksen ohjelmaan liittyville alhaalta ylöspäin suuntautuville aloitteille. Komitea muistuttaa, että paikalliset ja valtakunnalliset energiavirastot voivat antaa – ja ovat velvoitettuja antamaan – tässä tärkeän panoksen tarjoamalla paikallisviranomaisille tietoa ja asiantuntemusta korvaamatta kuitenkaan näitä. |
| --- | --- |

23.

Nopeampien ja pitemmälle menevien perusparannusten toteuttaminen rakennusten parantamiseksi

| 24. | kehottaa komissiota tukemaan mahdollisimman paljon tutkimusta rakennusten perusparantamisen alalla alueilla, joilla on maisemallisia tai historiallisia rajoitteita, ja varmistamaan siten uusiutuvien energialähteiden asianmukaisen integroinnin. Lisäksi komitea kehottaa tekemään tästä teemasta yhden uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen kulmakivistä. Aloitteella on edistettävä entistä syvällisempää pohdintaa suunnittelun eri tasojen yhdistämisestä oli sitten kyseessä rakennus, kaupunkipiiri tai koko alue, niin että otetaan huomioon kestävyysperiaatteiden mukainen liikkuvuus, maankäytön vähentäminen ja taajamien biologisen monimuotoisuuden edistäminen (12). Tällaisella järjestelmällisellä taajama-alueiden elvyttämisellä olisi tarvittaessa, mahdollisuuksien mukaan ja muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä kunnioittaen edistettävä luontopohjaisten ratkaisujen (13) järjestelmällistä hyväksikäyttöä soveltaen samalla energian ja ympäristön seurantaan tarkoitettuja järjestelmiä, joilla varmennetaan niiden suoritusarvot, vietävä kehitystä kohti käytöstä poistettujen rakennusten uusiokäyttöä (ital. volumi zero), minimoitava rakennuksiin koko elinkaaren aikana käytettävä energia (14) ja vasta viimeisenä keinona voitava turvautua rakennusten purkamisen, jos niillä ei ole historiallista arvoa. Komitea ehdottaa myös, että uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite sisällytetään osaamisvaihdon foorumiin (15), jotta voidaan parantaa paikallis- ja alueviranomaisten välistä tiedonvaihtoa innovatiivisista konsepteista, tieteidenvälisistä toimintamalleista ja osaamisesta sekä painottaa alueellista ja paikallista ulottuvuutta suunnittelussa ja toteutuksessa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että kun otetaan huomioon uudenlainen tulevaisuudennäkymä, jossa väestö muuttaa pois kaupunkien keskustasta niiden reuna-alueille covid-19-pandemian seurauksena, Yhdistyneiden kansakuntien Habitat III -konferenssissa on jo vuodesta 2016 lähtien sisällytetty kestävyystekijöihin kaupunkirakenteen tiivistäminen, jonka keskeisistä välineistä yksi on rakennusten kunnostaminen harvaan asutuissa kaupunkikeskuksissa, joissa rakentaminen on vielä mahdollista. |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että on tärkeää integroida järjestelmällisesti erilaiset käytettävissä olevat uusiutuvat energialähteet. Mahdollisen valtiotasoa alempien tasojen tavoitteiden asettamisen lisäksi tämä edellyttää erityisesti tasapuolisia toimintaedellytyksiä eri energialähteitä varten. Komitea katsoo, että näiden teknologioiden käytön yhteydessä on paitsi otettava huomioon alueiden maantieteelliset ja geologiset ominaisuudet ja erityispiirteet myös varmistettava ympäristön, terveyden sekä luonnonmaiseman ja rakennetun maiseman kokonaisvaltainen suojelu. Niiden käyttöä on myös edistettävä luomalla (RED II -direktiivissä tarkoitettuja) uusiutuvan energian yhteisöjä ja kansalaisten energiayhteisöjä, jotka pyrkivät taloudellisten tavoitteiden sijaan ennemminkin sosiaaliseen ja ympäristön kestävyyteen tähtääviin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää tärkeänä tukea standardiratkaisuihin perustuvia moniasuntoisten rakennusten peruskorjaushankkeita, joissa käytetään teollisesti esivalmistettuja rakennuselementtejä. Näin edistetään merkittävästi rakennusten energiatehokkuutta sekä tavoitetta vähentää rakennuskannan hiilidioksidipäästöjä vuoteen 2050 mennessä. Komitea korostaa, että standardiratkaisujen ja esivalmistettujen rakennuselementtien käyttö nopeuttaa rakennusprosessia, vähentää ympäristövaikutuksia ja mahdollistaa moniasuntoisten rakennusten kunnostusasteen nostamisen. Rakennuselementtien teollinen esivalmistus parantaa yritysten innovointikapasiteettia, koska peruskorjausprosesseja voidaan uudenaikaistaa ja automatisoida. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota edistämään edelleen energianhallintajärjestelmien, kuten ISO50001-järjestelmän tai muiden sekä julkisella että yksityisellä sektorilla sovellettavien standardien, käyttöönottoa erityisesti julkisella sektorilla, joka voi näyttää esimerkkiä, ja harkitsemaan Euroopan ympäristöasioiden hallintajärjestelmään (EMAS) sisältyvien energianäkökohtien tehostamista. Komitea huomauttaa, että näillä järjestelmillä voi olla merkittävä vaikutus kulutuksen vähentämiseen rakennuksissa toiminnan aikana (16) ja niiden avulla voidaan ottaa käyttöön pitkäaikaisia hyviä käytäntöjä myös hallinta- ja seurantavaiheissa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että rakennustietomallinnusjärjestelmällä (Building Information Modeling, BIM)) (17) ja julkisen sektorin vertailuvälinejärjestelmässä (Public Sector Comparator, PSC) (18) voi olla keskeinen rooli perusparannusaallon toteuttamisessa, ja kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa näiden välineiden käytön yleistämiseksi myös julkisten alustojen avulla (19), jotta voidaan edistää digitaalista kehitystä kiinteistöalalla ja kiinteistöteknologiaan (PropTech) perustuvassa kiinteistöjen hallinnoinnissa (20). |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että rakennusten energiankulutusta koskevien tietojen saatavuus on ratkaisevan tärkeää kaupunkien energiasuunnittelun, investointien ja mahdollisten säästöjen laskennan sekä niiden seurannan kannalta. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta nämä tiedot olisivat saatavilla helposti ja maksutta kaikilla alueilla EU:ssa julkisiin tarkoituksiin, olemassa olevien tietokantojen pohjalta ja tietosuojavaatimuksia noudattaen. Kiinteistön omistaja voisi myös toimittaa saadut tiedot energiantoimittajille korvausta vastaan, mikä mahdollistaisi peruskorjauksen osittaisen rahoittamisen |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että ympäristöystävällisten julkisten hankintojen kriteerien järjestelmällinen soveltaminen rakennusalalla on tärkeä väline rakennusten energiankulutuksen nopean vähentämisen ja kestävyysperiaatteiden mukaisempien hallintamallien käyttöönoton kannalta. Komitea pitää tätä taustaa vasten myönteisenä ehdotusta julkaista kattavat ohjeet siitä, millä tavoin kestäviä julkisia investointeja tehdään hankintojen avulla. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan johdonmukaisen lainsäädäntökehyksen tämän käytännön tukemiseksi sisällyttämällä nämä kriteerit asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön ja keskitettyjen julkisten hankintojen alustoihin. Lisäksi komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tätä käytäntöä edistämällä teknologian kehittämistä ja innovointia, käymällä tehokasta vuoropuhelua toimittajatahojen kanssa, laatimalla asiaa koskevat vaatimukset sekä ottamalla käyttöön järjestelmiä vaatimusten tarkistamista ja soveltamisen seurantaa varten. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perusparannusaallon toteuttamisen nopeuttamiseksi tarjoamaan rahoitusmekanismeja, jotta voidaan tukea paikallis- ja alueviranomaisia toteutettavuussuunnitelmien laatimisessa energiatehottomia kaupunkipiirejä varten, aloittaen siitä, että vahvistetaan Euroopan kaupungeille tarkoitettua rahoitusvälinettä (European City Facility), kaupunkialueiden innovatiivisia toimenpiteitä ja eurooppalaista kaupunkialoitetta sekä luodaan uusia välineitä kehittämällä edelleen strategiaan liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitettyjä ehdotuksia. Komitea kehottaa antamaan alueille, kaupungeille ja kunnille tarvittavaa tukea, jotta ne voivat hyödyntää Next Generation EU -välineen, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman missioiden, koheesiopolitiikan vuosien 2021–2027 toimenpideohjelmien ja Euroopan investointipankin luottojärjestelyjen kautta saatavia varoja, ja keventämään hallinnollista menettelyä. Tällainen yhdenmukaistaminen edellyttää menettelyjen tarkistamista järjestelmällisen lähestymistavan ja jäljitettävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että perusparannusaallon toteuttamista olisi tuettava teknisen avun välineellä, joka on kaikkien paikallis- ja alueviranomaisten käytettävissä. Voitaisiin esimerkiksi vahvistaa ELENA-välineen hajautetumpaa mallia keskitettyjen palvelupisteiden mallin edistämisen ja standardoinnin pohjalta (21). Komitea katsoo, että keskitettyjen palvelupisteiden ei pitäisi rajoittua vain taloudellisten seikkojen käsittelyyn, vaan niistä olisi tultava todellinen liikkeellepaneva voima tietoisuuden lisäämiseksi, valmiuksien kehittämiseksi ja hyvien käytäntöjen yleistämiseksi paikallis- ja aluetasolla. Komitea ilmoittaa olevansa valmis tekemään yhteistyötä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa aloitteen optimoimiseksi ja sen oikea-aikaisen toteuttamisen varmistamiseksi, jotta väline olisi helpommin saatavilla ja sen toteuttamista voitaisiin nopeuttaa oleellisesti. Komitea on vakuuttunut siitä, että ELENA-välineen ja Horisontti Eurooppa -ohjelman välisen synergian lisääminen voi lisäksi mahdollistaa siirtymisen yksittäisistä hyvistä käytänteistä laajamittaisiin investointeihin. Komitea on huolissaan siitä, että ELENA-ohjelmassa tällä hetkellä vaadittava kestävien asuinrakennusten vipuvaikutuskerroin (10 kertaa avustuksen määrä) on huomattavan suuri este tietyille tuensaajaryhmille. Sen vuoksi komitea pyytää komissiota ja EIP:tä keskustelemaan mahdollisista ratkaisuista tällaisiin tilanteisiin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | huomauttaa, että perusparannusaallon rahoitusmekanismeissa on ratkaistava hyvin erilaisia omistussuhteisiin ja asukkaiden sosioekonomisiin taustoihin sekä etätyön kasvavasta suuntauksesta johtuvaan yhdistettyyn käyttöön liittyviä tilanteita. Asumisen kustannusneutraaliuden mallissa olisi yhdistettävä sosiaaliset ja ilmastotavoitteet ihanteellisella tavalla ja ehkäistävä vuokralaisten häätäminen peruskorjauksiin vedoten. Komitea kehottaakin toimivaltaisia hallintotasoja välttämään sitä, että kunnostuskustannukset siirretään vuokralaisille, ja katsoo, että vuokrankorotukset on suhteutettava saavutettuihin energiansäästöihin. |
| --- | --- |

34.

Rakennusten perusparantamisen kohdealat

| 35. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ottaa rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistamisen yhteydessä käyttöön pitkälle menevää perusparannusta koskeva standardi merkittävän yksityisen rahoituksen ankkuroimiseksi avoimiin, mitattavissa oleviin ja aidosti ”vihreisiin” investointeihin. Komitea muistuttaa, että näissä standardeissa olisi otettava huomioon kaikki eri ilmastovyöhykkeillä sijaitsevia rakennuksia koskevat vaatimukset ja säädettävä historiallisia rakennuksia koskevista erityisistä käytänteistä pitäen huolta muistomerkkien suojelusta ja samalla eri alueiden vakiintuneet hyvät käytännöt huomioiden (22). |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa joustavampien talousarviosääntöjen luomiseksi paikallis- ja alueviranomaisille, jotta voidaan tukea näiden valmiuksia investoida olemassa olevan rakennuskannan perusparannuksiin ja uusien, luonteeltaan sosiaalisten julkisten rakennusten rakentamiseen kiinnittäen erityistä huomiota talousarvion ulkopuolisten energiatehokkuussopimusten tarjoamiin mahdollisuuksiin (23). |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että asuinolosuhteet aiheuttavat usein suurta eriarvoisuutta, kun rakennuksissa asutaan ahtaasti ja kun energiajärjestelmät ovat tehottomia ja niihin liittyvät kustannukset rasittavat usein liiallisesti kotitalouksien budjettia, sillä noin 34 miljoonaa eurooppalaista elää energiaköyhyydessä. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita laatimaan tarkkoja arvioita aluetasoa alemmilla tasoilla. Komitea kehottaa komissiota myös tehostamaan toimia energiaköyhyyden torjuntaa koskevien parhaiden käytäntöjen edistämisen ja vaihtamisen alalla, verkottamaan olemassa olevat seurantakeskukset ja tukemaan seurantakeskusten perustamista niihin jäsenvaltioihin, joissa sellaista ei vielä ole. |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että energian tulee olla kaikkien saatavilla ja että energiaköyhyys on kysymys, jolla on merkittäviä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön kohdistuvia seurauksia. Komitea korostaa, että energiaköyhyyden kierre ei kurita ainoastaan muita heikommassa asemassa olevia kotitalouksia ja yksityishenkilöitä, vaan myös yrityksiä, ja toisinaan myös pienet paikallisyhteisöt voivat joutua vastaavaan tilanteeseen, jossa käytettävissä olevat varat eivät riitä kattamaan energiapalvelujen kasvavia kustannuksia, joista tulee näin yhä suurempi rasite yleisessä talousarviossa. Komitea kehottaakin komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa energiaköyhyyttä koskevia analyyseja siten, että niissä ei tarkastella yksinomaan yksittäisiä kotitalouksia, jotta niitä voitaisiin hyödyntää määriteltäessä perusparannusaallon toteuttamismekanismeja. Komitea toteaa, että ekologisten tuotantoalueiden malli (ital. Aree Produttive Ecologicamente Attrezzate) voi tarjota hyödyllisen viitekehyksen tuotantosektorin osallistamiselle perusparannusaaltoon ja yleisemmin vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseen. Komitea on valmis tekemään yhteistyötä Euroopan komission kanssa energiaköyhyyden uuden seurantakeskuksen työn puitteissa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa, että paikallisilla energiayhteisöillä ja tuottajakuluttajilla voi olla tärkeä rooli peruskorjausasteen nostamisessa, energiaköyhyyden torjumisessa ja energiasiirtymän edistämisessä harjoittaessaan hajautettua energiantuotantoa ja toteuttaessaan kansalaislähtöisiä aloitteita. Onkin edistettävä omaan energiantuotantoon ja -kulutukseen tähtääviä aloitteita asunnoissa helpottamalla ja lisäämällä aurinkolämpö-, aurinkosähkö- ja maalämpöteknologian kaltaisten teknologioiden käyttöönottoa sekä olemassa olevissa kunnostettavissa rakennuksissa että – ennen kaikkea – uusissa rakennuksissa. Toinen keino on malli, jossa lämmitys sisältyy vuokraan ja jota sovelletaan pääperiaatteena esimerkiksi Ruotsissa ja Suomessa, missä kiinteistön omistaja takaa vuokralaisille kunnolliset asumisolot yleensä 20–21 asteen sisälämpötilassa. Näin on onnistuttu välttämään energiaköyhyyttä samalla kun kiinteistöjen omistajille tarjotaan vahvoja kannustimia säästää energiaa, johon omistajilla on monipuolisemmat mahdollisuudet kuin vuokralaisilla, vaikka nämä ovatkin riippuvaisia jälkimmäisten yhteistyöhalusta. Komitea kehottaakin komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että asiaankuuluvat direktiivit siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä hyvissä ajoin noudattaen täysin direktiivin henkeä ja kevein täytäntöönpanomekanismein. Komitea katsoo, että yksilöllistä mittaamista ja laskutusta koskevia vaatimuksia ei kuitenkaan pitäisi soveltaa, jos ne eivät ole kustannustehokas tapa säästää energiaa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on tärkeää tukea naapurustolähtöisiä lähestymistapoja, joissa otetaan käyttöön paikallisyhteisöjen potentiaali paikallisten uusiutuvien energialähteiden sisällyttämiseksi paikalliseen kulutukseen innovatiivisten digitaaliratkaisujen avulla. Ne ovat älykkään kaupungin käsitteen kulmakivi. Komitea korostaa, että asianmukaiset digitaaliset yhteydet (24) kaupunki- ja maaseutualueilla helpottavat kansalaisten mahdollisuuksia saada reaaliaikaista tietoa energiankulutuksestaan, jotta he voivat optimoida sen ja tehostaa sitä. Näiden paikallistason ratkaisujen tulisi ulottua jäsenvaltioiden fyysisiä rajoja pidemmälle ja mahdollistaa siten uusiutuvan energian vaihto raja-alueilla vierekkäin sijaitsevien kuntien ja naapurustojen välillä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan tarvittavat olosuhteet, jotta perusparannusaalto pystytään toteuttamaan myös taajama-alueiden ulkopuolella, syrjäisemmillä ja harvempaan asutuilla alueilla, jotta voitaisiin varmistaa, etteivät ne menetä houkuttavuuttaan ja että siellä pystytään varmistamaan asianmukainen elämänlaatu ja tulevaisuuden vaatimukset täyttävät palvelut. Komitea muistuttaa, että energiayhteisöillä voi olla tärkeä rooli uusiutuvien energiamuotojen edistämisessä kaupunki- ja maaseutuyhteisöissä sekä alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että on otettava huomioon syrjäisimpien alueiden erityistilanne, sillä ne kärsivät epäsuotuisista sääoloista ja ovat hyvin alttiita ilmastonmuutokselle sekä energian kannalta eristyksissä, minkä seurauksena kunnostuskustannukset ovat korkeammat. Rakennusten viherryttämisen toteuttamiseksi on tarpeen mukauttaa taloudellisen tuen järjestelmiä kyseisillä alueilla toteutettaviin hankkeisiin, jotta voidaan ottaa huomioon niiden erityisolosuhteisiin liittyvät tuotantokustannukset. Komitea suhtautuukin myönteisesti Puhdasta energiaa EU:n saarille -aloitteen toisen vaiheen aloittamiseen ja on valmis tukemaan sen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa vahvistamaan sertifiointimekanismeja, jotka auttavat rakennusmateriaalien ja -tekniikoiden valitsemisessa niiden elinkaaren perusteella ja sen mukaan, mahdollistavatko ne valikoivan purkamisen tekniikat ja vaarallisten ja hyödynnettävien osien erottelun. Näin pyritään edistämään rakennusalan rakenneuudistusta niin, että alalla voidaan toteuttaa kiertotalouden prosesseja läpi koko rakennusteollisuuden ketjun rakennus- ja purkujätteen EU-tason hallintomenettelyn mukaisesti. Tässä yhteydessä toimeksisaajia on tuettava vaihtoehtojen kehittämisessä esimerkiksi julkisten hankintojen tekijöiden ja tarjoajien välisten innovaatio- ja yhteistyökumppanuuksien avulla. Tämä edellyttää myös toimia Euroopan komissiolta, jonka on tarjottava tällaisten hankintamenetelmien tukemiseksi jäsenvaltioille enemmän kannustimia. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota vaatimaan, että jäsenvaltiot ottavat alue- ja paikallisviranomaiset kattavasti ja tehokkaasti mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamiseen. Vain monitasoisella hallinnolla kyetään varmistamaan, että rakennusten energiaperuskorjaustoimenpiteet suunnitellaan synergiassa alueellisen järjestelmän kanssa maksimoiden moninaiset (ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset) hyödyt. Komitea korostaa, että monitasoista energia- ja ilmastovuoropuhelua (25) on edistettävä edelleen ja että sen täytäntöönpanomenetelmät on määriteltävä, jotta voidaan varmistaa sen tehokas, johdonmukainen ja järjestelmällinen toteuttaminen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli sen varmistamisessa, että rakennusten kunnostaminen on sopusoinnussa alue- ja kaupunkisuunnittelun, väestökatoa ehkäisevän politiikan edistämisen sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja ympäristön huomioon ottamisen kriteerien kanssa. Komitea muistuttaa, että jäsenvaltioiden valitsemat perusparannusaallon rahoitusmekanismit eivät saa heikentää tätä, perustavaa laatua olevaa koordinointitehtävää. |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään synergioita eri toimijoiden välillä silloin, kun yhteiset toimet ovat tehokkaampia, sekä ERI-rahastojen ja suoraan hallinnoitujen rahastojen (Horisontti Eurooppa, Verkkojen Eurooppa väline, InvestEU, uusi LIFE CET [Clean Energy Transition] -ohjelma, EIP) integrointia. Tätä varten olisi palkittava sidosryhmiä, jotka luovat tällaisia yhteisvaikutuksia ja löytävät pääasialliset kumppanit kyseiseltä seudulta (ensisijaisesti alueilta). Erityisesti voitaisiin soveltaa OECD:n ajamaa vaikutusinvestoinnin logiikkaa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa siten, että investointeja toteutetaan mitattavissa olevien ja taloudellisen suorituskyvyn kanssa yhteensopivien sosiaalisten ja ympäristövaikutuksia koskevien tavoitteiden pohjalta (26). |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rakennusten peruskorjauksessa ei keskitytä pelkästään rakennuksen tai asunnon rakenteisiin vaan käsitellään myös seikkoja, jotka liittyvät tarpeeseen muuttaa liikkuvuutta ennen kaikkea kaupunkialueilla, huolehtimalla polkupyörien ja henkilökohtaisten kulkuvälineiden pysäköintialueiden suunnittelemisesta rakennusten sisälle tai niiden lähistölle, sähköajoneuvojen latauspisteet mukaan luettuina, sekä kiinnittämällä huomiota tarpeeseen poistaa hallinnolliset ja lainsäädännölliset esteet. Komitea kehottaa lisäksi huolehtimaan myös yhteisten viestintäinfrastruktuurien (tieto- ja viestintäteknologia) saatavuudesta, jotta voidaan edistää rakennuksissa asuvien ihmisten integroitumista yhä verkottuneempaan yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ehdottaa, että tämän strategian rahoitusmekanismeihin tehdään parannuksia elpymis- ja palautumistukivälineen, koheesiopolitiikan ja Euroopan investointipankin (EIP) osalta, jotta voidaan lisätä alueiden osallistumista niiden saadessa käyttöönsä varoja ja hallinnoidessaan niitä. |
| --- | --- |

48.

| 49. | pyrkii varmistamaan, ettei perusparannusaallon oikeudellinen muoto rajoita jäsenvaltion oikeutta päättää itsenäisesti energialähteistään edellyttäen, että turvataan Euroopan unionin tavoitteiden mukainen hiilestä irtautuminen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen tehdä perusparannusaloitteen parissa tiivistä yhteistyötä Euroopan alueiden komitean kanssa ja kehottaa laatimaan asiaa koskevan sopimuksen, jolla luodaan perusta alan tehostetulle yhteistyölle covid-19-kriisistä elpymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa EU:n neuvostoa kehittämään yhteistyössä muiden toimielinten ja tiiviissä kumppanuudessa Euroopan alueiden komitean kanssa tiedotuskampanjan, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta perusparannusaallosta ja vauhdittamaan siihen liittyviä toimia samanaikaisesti EU-, valtio-, alue- ja paikallistasoilla. |
| --- | --- |

51.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Rakennusten energiatehokkuutta koskevassa direktiivissä säädetään jäsenvaltioiden rakennuskannan energiatehokkuuden parantamista koskevista kansallisista strategioista.

1

(2)  http://bpie.eu/wp-content/uploads/2015/10/Implementing_Cost_Optimality.pdf

2

(3)  Esimerkiksi Sharing cities -hanke: http://www.sharingcities.eu/

3

(4)  Yhdennettyjen suunnitelmien valmistelua helpottamaan on laadittu käsikirjoja, esimerkiksi How to develop a Sustainable Energy and Climate Action Plan (SECAP) (Yhteinen tutkimuskeskus), Smart City Guidance Package ja tiivistelmä (”Integrated Planning Policy and Regulation Action Cluster EIP Smart cities”), Euroopan energiapalkinto.

4

How to develop a Sustainable Energy and Climate Action Plan (SECAP)

Smart City Guidance Package

(5)  https://ec.europa.eu/environment/topics/circular-economy/levels_fi

5

(6)  Esimerkiksi Level(s)-aloitteessa puuttuu indikaattori rakennusten maksimaaliselle tehontarpeelle (kW) ja sähköjärjestelmään kohdistuvalle kuormitukselle, joista on tullut yhä tärkeämpiä tekijöitä monilla aloilla, missä sähköjärjestelmien on vastattava kasvaviin vaatimuksiin.

6

(7)  EU:n rakennuskannan seurantakeskus: https://ec.europa.eu/energy/topics/energy-efficiency/energy-efficient-buildings/eu-bso_en

7

(8)  Tällaisiin vaihtoehtoihin sisältyvät muun muassa suora sähköistäminen ja lämpöpumppujen käyttö, kaukolämpöverkot, olemassa olevan kaasuverkon ottaminen muuhun käyttöön ja vedyn hyödyntäminen.

8

(9)  Esimerkiksi maakaasupohjaisia ratkaisuja.

9

(10)  Tällaisia rakennusten ominaispiirteitä ovat esimerkiksi ikä, muoto, käyttö, historiallis-arkkitehtoninen tyyli, omistajuussuhteet, käyttötarkoitus, paikalliset kiinteistömarkkinat, vaihtoehtoinen arvo, alihankintakustannukset ja aiemmat perusparannustoimet.

10

(11)  Esimerkiksi seuraavat hankkeet: https://x-tendo.eu, U-Cert https://u-certproject.eu ja QualDEEPC https://qualdeepc.eu

11

(12)  Esimerkiksi GROWGREEN-hanke: http://growgreenproject.eu

12

(13)  Esimerkiksi viherseinät ja -katot, vihreä ja sininen infrastruktuuri.

13

(14)  Koko elinkaaren aikana käytetty energia tarkoittaa kaikkien rakennuksen tuotantoon liittyvien prosessien yhteydessä kulutettua energiaa luonnonvarojen talteenotosta ja käsittelystä aina valmistukseen, kuljetukseen ja tuotteiden toimittamiseen asti.

14

(15)  Osaamisvaihdon foorumi on alueiden komitean ja Euroopan komission (tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto) yhdessä kehittämä foorumi.

15

(16)  Esimerkiksi Compete4SECAP-hanke: https://compete4secap.eu

16

(17)  Ks. esimerkiksi älykkäitä kaupunkeja koskeva ohjauspaketti, Smart City Guidance Package, s. 91, osoitteessa

17

Smart City Guidance Package

https://www.researchgate.net/publication/343615678_Smart_City_Guidance_Package

(18)  Ks. esimerkiksi älykkäitä kaupunkeja koskeva ohjauspaketti, Smart City Guidance Package, s. 92, osoitteessa https://www.researchgate.net/publication/343615678_Smart_City_Guidance_Package

18

Smart City Guidance Package

(19)  Esimerkiksi NET-ubiep-hanke: http://www.net-ubiep.eu

19

(20)  Enabling Positive Energy Districts across Europe: energy efficiency couples renewable energy | EU Science Hub (europa.eu).

20

Enabling Positive Energy Districts across Europe: energy efficiency couples renewable energy

(21)  Esimerkiksi seuraavat hankkeet: OKTAVE https://www.oktave.fr (vain ranskaksi), INTERREG ReeHub https://reehub.italy-albania-montenegro.eu ja PADOVA FIT https://www.padovafit.eu/home.html

21

(22)  Esimerkiksi ENERGIESPRONG-hanke: https://energiesprong.org/

22

(23)  Esimerkiksi Guarantee-hanke: www.guarantee-project.eu

23

(24)  Esimerkiksi 5G on teknologia, jolla voidaan yhdistää tuhansia seurantalaitteita tiheimmin asutuilla alueilla ja edistää erittäin nopeita yhteyksiä, joita ei nykyisin ole monilla harvempaan asutuilla alueilla, joista osaa uhkaa väestökato.

24

(25)  Perustettu energiaunionin hallinnosta annetulla asetuksella (EU) 2018/1999.

25

(26)  https://www.oecd.org/dac/financing-sustainable-development/development-finance-topics/social-impact-investment-initiative.htm

26

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 143. täysistunto, 17.3.2021–19.3.2021

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/32

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus”

(2021/C 175/06)

| Esittelijä: | Antje GROTHEER (DE, PES), Bremenin maapäivien varapuhemies |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta
  (COM(2020) 609 final)
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta
  (COM(2020) 610 final)
  Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta
  (COM(2020) 611 final)
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta
  (COM(2020) 612 final)
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure –tilanteissa
  (COM(2020) 613 final)
  Muutettu ehdotus Eurodac-asetukseksi
  (COM(2020) 614 final)
  Komission suositus laillisista väylistä suojelun saamiseksi EU:ssa: uudelleensijoittamisen, humanitaarisen maahanpääsyn ja muiden täydentävien väylien edistäminen
  (C(2020) 6467 final)
  Komission suositus yksityisten yhteisöjen omistamien tai käyttämien alusten suorittamaa etsintä- ja pelastustoimintaa koskevasta jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä
  (C(2020) 6468 final)
  Komission suositus muuttoliikkeeseen liittyvää varautumista ja kriisien hallintaa koskevasta EU:n mekanismista (muuttoliikettä koskeva varautumis- ja kriisisuunnitelma)
  (C(2020) 6469 final)
  Komission tiedonanto – Komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta
  (C(2020) 6470 final)
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027
  (COM(2020) 758 final) |

Esittelijä:

Antje GROTHEER (DE, PES), Bremenin maapäivien varapuhemies

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta

(COM(2020) 609 final)

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta

(COM(2020) 610 final)

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta

(COM(2020) 611 final)

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta

(COM(2020) 612 final)

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure –tilanteissa

(COM(2020) 613 final)

Muutettu ehdotus Eurodac-asetukseksi

(COM(2020) 614 final)

Komission suositus laillisista väylistä suojelun saamiseksi EU:ssa: uudelleensijoittamisen, humanitaarisen maahanpääsyn ja muiden täydentävien väylien edistäminen

(C(2020) 6467 final)

Komission suositus yksityisten yhteisöjen omistamien tai käyttämien alusten suorittamaa etsintä- ja pelastustoimintaa koskevasta jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä

(C(2020) 6468 final)

Komission suositus muuttoliikkeeseen liittyvää varautumista ja kriisien hallintaa koskevasta EU:n mekanismista (muuttoliikettä koskeva varautumis- ja kriisisuunnitelma)

(C(2020) 6469 final)

Komission tiedonanto – Komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta

(C(2020) 6470 final)

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027

(COM(2020) 758 final)

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta

Muutosehdotus 1

COM(2020) 610 final – Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vain sellaiset henkilöt olisi siirrettävä, joilla on todennäköisemmin oikeus oleskella unionissa. Sen vuoksi kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien sisäisten siirtojen soveltamisala olisi rajoitettava niihin, joihin ei sovelleta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] mukaista rajamenettelyä. | Vain sellaiset henkilöt olisi siirrettävä, joilla on todennäköisemmin oikeus oleskella unionissa. Sen vuoksi kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien sisäisten siirtojen soveltamisala olisi rajoitettava niihin, joihin ei sovelleta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] mukaista rajamenettelyä.
  Euroopan komissio laatii luettelon turvallisista maista mahdollisia palauttamismenettelyjä varten ja päivittää sitä säännöllisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vain sellaiset henkilöt olisi siirrettävä, joilla on todennäköisemmin oikeus oleskella unionissa. Sen vuoksi kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien sisäisten siirtojen soveltamisala olisi rajoitettava niihin, joihin ei sovelleta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] mukaista rajamenettelyä.

Vain sellaiset henkilöt olisi siirrettävä, joilla on todennäköisemmin oikeus oleskella unionissa. Sen vuoksi kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien sisäisten siirtojen soveltamisala olisi rajoitettava niihin, joihin ei sovelleta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] mukaista rajamenettelyä.
  Euroopan komissio laatii luettelon turvallisista maista mahdollisia palauttamismenettelyjä varten ja päivittää sitä säännöllisesti.

Perustelu

Jotta tätä perustetta voitaisiin soveltaa oikein, olisi säädettävä, että komissio laatii luettelon turvallisista maista mahdollisia palauttamismenettelyjä varten ja päivittää sitä säännöllisesti.

Muutosehdotus 2

COM(2020) 610 final – Johdanto-osan 36 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta olisi sovellettava henkilöihin, jotka hakevat ja jotka voivat saada toissijaista suojelua, jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden tasavertainen kohtelu sekä johdonmukaisuus suhteessa unionin tämänhetkiseen turvapaikkasäännöstöön, etenkin asetukseen (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus]. | Tätä asetusta olisi sovellettava henkilöihin, jotka hakevat ja jotka voivat saada toissijaista suojelua,
  sekä muunlaista suojelua jäsenvaltioilta hakeviin ja saaviin henkilöihin,
  jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden tasavertainen kohtelu sekä johdonmukaisuus suhteessa unionin tämänhetkiseen turvapaikkasäännöstöön, etenkin asetukseen (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus]. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä asetusta olisi sovellettava henkilöihin, jotka hakevat ja jotka voivat saada toissijaista suojelua, jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden tasavertainen kohtelu sekä johdonmukaisuus suhteessa unionin tämänhetkiseen turvapaikkasäännöstöön, etenkin asetukseen (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus].

Tätä asetusta olisi sovellettava henkilöihin, jotka hakevat ja jotka voivat saada toissijaista suojelua,
  sekä muunlaista suojelua jäsenvaltioilta hakeviin ja saaviin henkilöihin,
  jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden tasavertainen kohtelu sekä johdonmukaisuus suhteessa unionin tämänhetkiseen turvapaikkasäännöstöön, etenkin asetukseen (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus].

Perustelu

Asetusta olisi sovellettava kansainvälistä ja toissijaista suojelua hakevien ja saavien henkilöiden lisäksi myös henkilöihin, jotka hakevat ja saavat muunlaista suojelua jäsenvaltioilta.

Muutosehdotus 3

COM(2020) 610 final – Johdanto-osan 47 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Perheenjäsenen määritelmän olisi tässä asetuksessa katettava hakijan sisarus tai sisarukset. Sisarusten yhdistäminen on erityisen tärkeää hakijoiden kotouttamismahdollisuuksien parantamiseksi ja siten luvattoman liikkumisen vähentämiseksi. Lisäksi perheenjäsenen määritelmän soveltamisalassa olisi otettava huomioon muuttoliikkeen tosiasiallinen kehityssuuntaus eli se, että monet hakijat saapuvat jäsenvaltioiden alueelle pitkän kauttakulkumatkan päätteeksi. Sen vuoksi määritelmän olisi katettava perheet, jotka on muodostettu alkuperämaan ulkopuolella
  mutta
  ennen saapumista jäsenvaltion alueelle. On odotettavissa, että tällä määritelmän soveltamisalan rajatulla ja kohdennetulla laajentamisella voidaan vähentää joidenkin turvapaikanhakijoiden halua liikkua luvattomasti EU:n sisällä. | Perheenjäsenen määritelmän olisi tässä asetuksessa katettava hakijan sisarus tai sisarukset. Sisarusten yhdistäminen on erityisen tärkeää hakijoiden kotouttamismahdollisuuksien parantamiseksi ja siten luvattoman liikkumisen vähentämiseksi. Lisäksi perheenjäsenen määritelmän soveltamisalassa olisi otettava huomioon muuttoliikkeen tosiasiallinen kehityssuuntaus eli se, että monet hakijat saapuvat jäsenvaltioiden alueelle pitkän kauttakulkumatkan päätteeksi. Sen vuoksi määritelmän olisi katettava perheet, jotka on muodostettu alkuperämaan ulkopuolella ennen saapumista jäsenvaltion alueelle
  ja jäsenvaltion alueelle saapumisen jälkeen
  . On odotettavissa, että tällä määritelmän soveltamisalan rajatulla ja kohdennetulla laajentamisella voidaan vähentää joidenkin turvapaikanhakijoiden halua liikkua luvattomasti EU:n sisällä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perheenjäsenen määritelmän olisi tässä asetuksessa katettava hakijan sisarus tai sisarukset. Sisarusten yhdistäminen on erityisen tärkeää hakijoiden kotouttamismahdollisuuksien parantamiseksi ja siten luvattoman liikkumisen vähentämiseksi. Lisäksi perheenjäsenen määritelmän soveltamisalassa olisi otettava huomioon muuttoliikkeen tosiasiallinen kehityssuuntaus eli se, että monet hakijat saapuvat jäsenvaltioiden alueelle pitkän kauttakulkumatkan päätteeksi. Sen vuoksi määritelmän olisi katettava perheet, jotka on muodostettu alkuperämaan ulkopuolella
  mutta
  ennen saapumista jäsenvaltion alueelle. On odotettavissa, että tällä määritelmän soveltamisalan rajatulla ja kohdennetulla laajentamisella voidaan vähentää joidenkin turvapaikanhakijoiden halua liikkua luvattomasti EU:n sisällä.

Perheenjäsenen määritelmän olisi tässä asetuksessa katettava hakijan sisarus tai sisarukset. Sisarusten yhdistäminen on erityisen tärkeää hakijoiden kotouttamismahdollisuuksien parantamiseksi ja siten luvattoman liikkumisen vähentämiseksi. Lisäksi perheenjäsenen määritelmän soveltamisalassa olisi otettava huomioon muuttoliikkeen tosiasiallinen kehityssuuntaus eli se, että monet hakijat saapuvat jäsenvaltioiden alueelle pitkän kauttakulkumatkan päätteeksi. Sen vuoksi määritelmän olisi katettava perheet, jotka on muodostettu alkuperämaan ulkopuolella ennen saapumista jäsenvaltion alueelle
  ja jäsenvaltion alueelle saapumisen jälkeen
  . On odotettavissa, että tällä määritelmän soveltamisalan rajatulla ja kohdennetulla laajentamisella voidaan vähentää joidenkin turvapaikanhakijoiden halua liikkua luvattomasti EU:n sisällä.

Perustelu

Perheitä muodostuu usein vastaanottavissa jäsenvaltioissa, joten sisäisten siirtojen yhteydessä on taattava oikeus perheen yhtenäisyyteen riippumatta siitä, milloin ja missä perhe on muodostettu. Muuten säännökset saattavat olla syrjiviä.

Muutosehdotus 4

COM(2020) 610 final – Johdanto-osan 63 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unionin talousarviosta olisi myönnettävä rahoitustukea niiden jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka toteuttavat sisäisiä siirtoja yhteisvastuutoimena. Jotta voitaisiin kannustaa jäsenvaltioita asettamaan
  ilman huoltajaa olevien
  alaikäisten sisäiset siirrot etusijalle, olisi säädettävä korkeammasta kannustinmaksusta. | Unionin talousarviosta olisi myönnettävä rahoitustukea niiden jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka toteuttavat sisäisiä siirtoja yhteisvastuutoimena. Jotta voitaisiin kannustaa jäsenvaltioita asettamaan alaikäisten
  ja yksin matkustavien naisten
  sisäiset siirrot etusijalle, olisi säädettävä korkeammasta kannustinmaksusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unionin talousarviosta olisi myönnettävä rahoitustukea niiden jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka toteuttavat sisäisiä siirtoja yhteisvastuutoimena. Jotta voitaisiin kannustaa jäsenvaltioita asettamaan
  ilman huoltajaa olevien
  alaikäisten sisäiset siirrot etusijalle, olisi säädettävä korkeammasta kannustinmaksusta.

Unionin talousarviosta olisi myönnettävä rahoitustukea niiden jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka toteuttavat sisäisiä siirtoja yhteisvastuutoimena. Jotta voitaisiin kannustaa jäsenvaltioita asettamaan alaikäisten
  ja yksin matkustavien naisten
  sisäiset siirrot etusijalle, olisi säädettävä korkeammasta kannustinmaksusta.

Perustelu

Olisi tarjottava tuntuvampi taloudellinen kannustin kaikkien lasten (sekä heidän vanhempiensa ja sisarustensa) eikä ainoastaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten pakolaisten sisäisiin siirtoihin. Sama pätee myös yksin matkustavien naisten suhteen. Naisilla ja tytöillä on monien raporttien mukaan suuri vaara joutua vastaanottokeskuksissa sukupuoliperusteisen väkivallan kohteeksi. Tilanahtaus on lisännyt seksuaalisen ja sukupuoliperusteisen väkivallan riskiä muutamissa Kreikan järjestelykeskuksissa merkittävästi etenkin yksin matkustavien naisten osalta, sillä heitä ei useinkaan majoiteta erillisiin tiloihin. Komission mukaan erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin muuttaja- ja pakolaisnaisiin sekä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin kohdistuu lisäksi muita suurempi uhka joutua ihmiskaupan uhreiksi. Näiden riskien minimoimiseksi olisi siis tarjottava tuntuvampia taloudellisia kannustimia myös naisten sisäisiin siirtoihin.

Muutosehdotus 5

COM(2020) 610 final – 2 artiklan w kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”muuttopaineella” tilannetta, jossa maahan tulee tai uhkaa tulla suuri määrä kolmansien maiden kansalaisia tai valtiottomia henkilöitä, myös silloin, kun maahantulo tapahtuu etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena, ja jonka syynä on jäsenvaltion maantieteellinen sijainti ja kolmansien maiden erityiset tapahtumat, jotka synnyttävät muuttoliikettä, joka rasittaa jopa hyvin valmistautuneita turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiä ja edellyttää välittömiä toimia; | ”muuttopaineella” tilannetta, jossa
  paikkaan, alueelle tai
  maahan tulee tai uhkaa tulla suuri määrä kolmansien maiden kansalaisia tai valtiottomia henkilöitä, myös silloin, kun maahantulo tapahtuu etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena, ja jonka syynä on jäsenvaltion
  tai sen alueiden
  maantieteellinen sijainti ja kolmansien maiden erityiset tapahtumat, jotka synnyttävät muuttoliikettä, joka rasittaa jopa hyvin valmistautuneita turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiä ja edellyttää välittömiä toimia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”muuttopaineella” tilannetta, jossa maahan tulee tai uhkaa tulla suuri määrä kolmansien maiden kansalaisia tai valtiottomia henkilöitä, myös silloin, kun maahantulo tapahtuu etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena, ja jonka syynä on jäsenvaltion maantieteellinen sijainti ja kolmansien maiden erityiset tapahtumat, jotka synnyttävät muuttoliikettä, joka rasittaa jopa hyvin valmistautuneita turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiä ja edellyttää välittömiä toimia;

”muuttopaineella” tilannetta, jossa
  paikkaan, alueelle tai
  maahan tulee tai uhkaa tulla suuri määrä kolmansien maiden kansalaisia tai valtiottomia henkilöitä, myös silloin, kun maahantulo tapahtuu etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena, ja jonka syynä on jäsenvaltion
  tai sen alueiden
  maantieteellinen sijainti ja kolmansien maiden erityiset tapahtumat, jotka synnyttävät muuttoliikettä, joka rasittaa jopa hyvin valmistautuneita turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiä ja edellyttää välittömiä toimia;

Perustelu

Vaikka muuttoliike ei vaikuttaisi maan turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmään kokonaisuudessaan, joihinkin alueisiin ja paikkoihin saattaa silti kohdistua erityistä painetta, minkä vuoksi ne ovat vaarassa ylikuormittua.

Muutosehdotus 6

COM(2020) 610 final – 6 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioilla
  on oltava käytössä
  kansalliset strategiat, joilla varmistetaan riittävät valmiudet tehokkaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintajärjestelmän täytäntöönpanoon tässä osassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Näihin strategioihin
  on
  sisällytettävä kansallisen tason valmiussuunnitelma, ottaen huomioon asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto], asetuksen (EU) 2019/1896 (Euroopan raja- ja merivartiovirasto) ja direktiivin XXX/XXX/EU [vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi] nojalla tehtävät valmiussuunnitelmat sekä muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman puitteissa laaditut komission raportit.
  Kansallisissa strategioissa on
  oltava tiedot siitä, miten jäsenvaltio panee täytäntöön tässä osassa vahvistetut periaatteet ja niistä johtuvat lailliset velvoitteet kansallisella tasolla. Niissä
  on
  otettava huomioon muut asiaankuuluvat strategiat ja olemassa olevat tukitoimenpiteet, etenkin asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto] piiriin kuuluvat, ja niiden on oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2019/1896 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti laadittujen yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevien kansallisten strategioiden kanssa ja täydennettävä niitä. Näissä strategioissa olisi otettava huomioon myös turvapaikkaviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston toteuttaman seurannan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti tehdyn arvioinnin sekä asetuksen (EU) XXX/XXX [seulontaa koskeva asetus] 7 artiklan mukaisesti toteutetun seurannan tulokset. | Jäsenvaltiot
  pyrkivät laatimaan
  kansalliset strategiat, joilla varmistetaan riittävät valmiudet tehokkaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintajärjestelmän täytäntöönpanoon tässä osassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Näihin strategioihin
  olisi
  sisällytettävä
  paikallisen, alueellisen ja
  kansallisen tason valmiussuunnitelma, ottaen huomioon asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto], asetuksen (EU) 2019/1896 (Euroopan raja- ja merivartiovirasto) ja direktiivin XXX/XXX/EU [vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi] nojalla tehtävät valmiussuunnitelmat sekä muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman puitteissa laaditut komission raportit.
  Kansallisten strategioiden olisi perustuttava alue- ja paikallishallinnon, julkisen ja yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan piiriin kuuluvien sidosryhmien monitasoiseen yhteistyöhön, ja niissä olisi
  oltava tiedot siitä, miten jäsenvaltio panee täytäntöön tässä osassa vahvistetut periaatteet ja niistä johtuvat lailliset velvoitteet kansallisella tasolla. Niissä
  olisi
  otettava huomioon muut asiaankuuluvat strategiat ja olemassa olevat tukitoimenpiteet, etenkin asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto] piiriin kuuluvat, ja niiden olisi oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2019/1896 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti laadittujen yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevien kansallisten strategioiden kanssa ja täydennettävä niitä. Näissä strategioissa olisi otettava huomioon myös turvapaikkaviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston toteuttaman seurannan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti tehdyn arvioinnin sekä asetuksen (EU) XXX/XXX [seulontaa koskeva asetus] 7 artiklan mukaisesti toteutetun seurannan tulokset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioilla
  on oltava käytössä
  kansalliset strategiat, joilla varmistetaan riittävät valmiudet tehokkaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintajärjestelmän täytäntöönpanoon tässä osassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Näihin strategioihin
  on
  sisällytettävä kansallisen tason valmiussuunnitelma, ottaen huomioon asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto], asetuksen (EU) 2019/1896 (Euroopan raja- ja merivartiovirasto) ja direktiivin XXX/XXX/EU [vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi] nojalla tehtävät valmiussuunnitelmat sekä muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman puitteissa laaditut komission raportit.
  Kansallisissa strategioissa on
  oltava tiedot siitä, miten jäsenvaltio panee täytäntöön tässä osassa vahvistetut periaatteet ja niistä johtuvat lailliset velvoitteet kansallisella tasolla. Niissä
  on
  otettava huomioon muut asiaankuuluvat strategiat ja olemassa olevat tukitoimenpiteet, etenkin asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto] piiriin kuuluvat, ja niiden on oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2019/1896 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti laadittujen yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevien kansallisten strategioiden kanssa ja täydennettävä niitä. Näissä strategioissa olisi otettava huomioon myös turvapaikkaviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston toteuttaman seurannan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti tehdyn arvioinnin sekä asetuksen (EU) XXX/XXX [seulontaa koskeva asetus] 7 artiklan mukaisesti toteutetun seurannan tulokset.

Jäsenvaltiot
  pyrkivät laatimaan
  kansalliset strategiat, joilla varmistetaan riittävät valmiudet tehokkaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintajärjestelmän täytäntöönpanoon tässä osassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Näihin strategioihin
  olisi
  sisällytettävä
  paikallisen, alueellisen ja
  kansallisen tason valmiussuunnitelma, ottaen huomioon asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto], asetuksen (EU) 2019/1896 (Euroopan raja- ja merivartiovirasto) ja direktiivin XXX/XXX/EU [vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi] nojalla tehtävät valmiussuunnitelmat sekä muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman puitteissa laaditut komission raportit.
  Kansallisten strategioiden olisi perustuttava alue- ja paikallishallinnon, julkisen ja yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan piiriin kuuluvien sidosryhmien monitasoiseen yhteistyöhön, ja niissä olisi
  oltava tiedot siitä, miten jäsenvaltio panee täytäntöön tässä osassa vahvistetut periaatteet ja niistä johtuvat lailliset velvoitteet kansallisella tasolla. Niissä
  olisi
  otettava huomioon muut asiaankuuluvat strategiat ja olemassa olevat tukitoimenpiteet, etenkin asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [Euroopan unionin turvapaikkavirasto] piiriin kuuluvat, ja niiden olisi oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2019/1896 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti laadittujen yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevien kansallisten strategioiden kanssa ja täydennettävä niitä. Näissä strategioissa olisi otettava huomioon myös turvapaikkaviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston toteuttaman seurannan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti tehdyn arvioinnin sekä asetuksen (EU) XXX/XXX [seulontaa koskeva asetus] 7 artiklan mukaisesti toteutetun seurannan tulokset.

Perustelu

AK katsoo, että velvoite ottaa käyttöön kansallisia strategioita saattaa olla ongelmallinen toimenpiteen oikeasuhteisuuden kannalta. Lisäksi olisi korostettava enemmän paikallista ja alueellista ulottuvuutta, sillä strategiat on toteutettava käytännössä nimenomaan tällä tasolla.

Muutosehdotus 7

COM(2020) 610 final – 11 artiklan h kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| siitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja turvapaikkavirasto käsittelevät hakijan henkilötietoja muun muassa vaihtaakseen niitä keskenään ainoastaan tähän asetukseen perustuvien velvoitteidensa täytäntöönpanoa varten; | siitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja turvapaikkavirasto käsittelevät hakijan henkilötietoja muun muassa vaihtaakseen niitä keskenään ainoastaan tähän asetukseen perustuvien velvoitteidensa täytäntöönpanoa varten
  ja että kyseisiä tietoja ei toimiteta hakijan kotimaahan
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

siitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja turvapaikkavirasto käsittelevät hakijan henkilötietoja muun muassa vaihtaakseen niitä keskenään ainoastaan tähän asetukseen perustuvien velvoitteidensa täytäntöönpanoa varten;

siitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja turvapaikkavirasto käsittelevät hakijan henkilötietoja muun muassa vaihtaakseen niitä keskenään ainoastaan tähän asetukseen perustuvien velvoitteidensa täytäntöönpanoa varten
  ja että kyseisiä tietoja ei toimiteta hakijan kotimaahan
  ;

Perustelu

Olisi säädettävä kiellosta toimittaa hakijoiden tietoja heidän kotimaihinsa. Tietojen tulee olla ehdottoman luottamuksellisia.

Muutosehdotus 8

COM(2020) 610 final – 12 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Henkilökohtaisen puhuttelun suorittavan jäsenvaltion on laadittava siitä kirjallinen yhteenveto, joka sisältää vähintään tärkeimmät hakijan puhuttelussa antamat tiedot. Yhteenveto voidaan esittää joko selosteena tai vakiolomakkeella. Jäsenvaltion on varmistettava, että hakija tai hakijaa edustava oikeudellinen avustaja tai muu neuvonantaja voi hyvissä ajoin tutustua yhteenvetoon. | Henkilökohtaisen puhuttelun suorittavan jäsenvaltion on laadittava siitä kirjallinen yhteenveto, joka sisältää vähintään tärkeimmät hakijan puhuttelussa antamat tiedot. Yhteenveto voidaan esittää joko selosteena tai vakiolomakkeella
  tarkistuslistan pohjalta
  . Jäsenvaltion on varmistettava, että hakija tai hakijaa edustava oikeudellinen avustaja tai muu neuvonantaja voi hyvissä ajoin tutustua yhteenvetoon. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Henkilökohtaisen puhuttelun suorittavan jäsenvaltion on laadittava siitä kirjallinen yhteenveto, joka sisältää vähintään tärkeimmät hakijan puhuttelussa antamat tiedot. Yhteenveto voidaan esittää joko selosteena tai vakiolomakkeella. Jäsenvaltion on varmistettava, että hakija tai hakijaa edustava oikeudellinen avustaja tai muu neuvonantaja voi hyvissä ajoin tutustua yhteenvetoon.

Henkilökohtaisen puhuttelun suorittavan jäsenvaltion on laadittava siitä kirjallinen yhteenveto, joka sisältää vähintään tärkeimmät hakijan puhuttelussa antamat tiedot. Yhteenveto voidaan esittää joko selosteena tai vakiolomakkeella
  tarkistuslistan pohjalta
  . Jäsenvaltion on varmistettava, että hakija tai hakijaa edustava oikeudellinen avustaja tai muu neuvonantaja voi hyvissä ajoin tutustua yhteenvetoon.

Perustelu

Selkiytetään tekstiä.

Muutosehdotus 9

COM(2020) 610 final – 21 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 21 artikla




  Maahantulo





  1.
     
  Jos tämän asetuksen 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kahdessa luettelossa kuvattujen todisteiden tai aihetodisteiden, myös asetuksessa (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] tarkoitettujen tietojen, perusteella voidaan todeta, että hakija on tullut kolmannesta maasta jäsenvaltion rajan yli laittomasti maitse, meritse tai lentoteitse, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa on ensimmäinen jäsenvaltio, johon hän on tällä tavoin tullut. Tämä vastuu päättyy, jos hakemus on rekisteröity yli kolme vuotta siitä päivästä, jona rajanylitys tapahtui.






  2.
     
  Edellä 1 kohdassa vahvistettua sääntöä sovelletaan myös, jos hakija tuli jäsenvaltion alueelle etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena.






  3.
     
  Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos tämän asetuksen 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kahdessa luettelossa kuvattujen todisteiden tai aihetodisteiden, myös asetuksessa (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] tarkoitettujen tietojen, perusteella voidaan vahvistaa, että hakija siirrettiin tämän asetuksen 57 artiklan nojalla toiseen jäsenvaltioon rajanylityksen jälkeen. Tällöin tämä toinen jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

21 artikla

Maahantulo

1.
     
  Jos tämän asetuksen 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kahdessa luettelossa kuvattujen todisteiden tai aihetodisteiden, myös asetuksessa (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] tarkoitettujen tietojen, perusteella voidaan todeta, että hakija on tullut kolmannesta maasta jäsenvaltion rajan yli laittomasti maitse, meritse tai lentoteitse, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa on ensimmäinen jäsenvaltio, johon hän on tällä tavoin tullut. Tämä vastuu päättyy, jos hakemus on rekisteröity yli kolme vuotta siitä päivästä, jona rajanylitys tapahtui.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa vahvistettua sääntöä sovelletaan myös, jos hakija tuli jäsenvaltion alueelle etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena.

3.
     
  Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos tämän asetuksen 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kahdessa luettelossa kuvattujen todisteiden tai aihetodisteiden, myös asetuksessa (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] tarkoitettujen tietojen, perusteella voidaan vahvistaa, että hakija siirrettiin tämän asetuksen 57 artiklan nojalla toiseen jäsenvaltioon rajanylityksen jälkeen. Tällöin tämä toinen jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun yhteisvastuumekanismin ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle (Frontex) uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen puitteissa osoitettavan yhä suuremman operatiivisen vastuun takia sekä pakollisten rajamenettelyjen raja-alueiden paikallis- ja alueviranomaisille aiheuttamien rasitteiden vuoksi ei ole enää perusteltua käyttää ulkorajan yli tapahtuvaa laitonta maahantuloa turvapaikkahakemuksen käsittelyvastuun määräytymisperusteena. Tällainen peruste on pikemminkin omiaan estämään solidaarisen vastuunjaon. Lisäksi vastuun osoittaminen maahantulojäsenvaltiolle etsintä- ja pelastusoperaatioiden yhteydessä maihin tulleiden henkilöiden osalta uhkaa vaarantaa etsintä- ja pelastusoperaatioiden tehokkuuden, ovathan jäsenvaltiot vastuuta välttääkseen jo aiemminkin kieltäytyneet päästämästä tulijoita maihin. Ehdotetun asetuksen 21 artiklan (= ensimmäisen maahantulojäsenvaltion vastuun) poistaminen ei useimmissa havaituissa laittoman maahantulon tapauksissa muuttaisi etulinjan valtiolle kuuluvaa vastuuta millään tavoin, sillä 9 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan suojelua hakevat henkilöt tekemään suojelua koskeva hakemus siinä valtiossa, jonka kanssa ne ovat ensimmäiseksi tekemisissä. Ehdotetun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan tämä valtio vastaa myös turvapaikkamenettelystä, jos mikään muu peruste suojelumenettelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi ei päde. 21 artiklan poistaminen vähentäisi kuitenkin kansallisille viranomaisille aiheutuvaa taakkaa ja säästäisi kustannuksia, kun tarpeettomat hallinnolliset rasitteet jäisivät pois. Palauttamisyritysten onnistumismahdollisuudet ovat jo nykyäänkin hyvin pienet, jos maahantuloa ei pystytä osoittamaan laittomaksi Eurodac-tietojen perusteella. Nämä ponnistelut jäisivät pois, jos ehdotetun asetuksen 21 artikla poistetaan.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

COM(2020) 610 final – 29 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on rekisteröity, katsoo, että toinen jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä, sen on viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona hakemus rekisteröitiin, pyydettävä tätä toista jäsenvaltiota ottamaan hakija vastaan. Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asetuksen (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] 13 ja 14 a artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma Eurodac-järjestelmässä tai jos asetuksen (EY) N:o 767/2008 21 artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma viisumitietojärjestelmässä, vastaanottopyyntö on lähetettävä kuukauden kuluessa kyseisen osuman saamisesta. Jos hakijan vastaanottopyyntöä ei ole tehty ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetyissä määräajoissa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä on sillä jäsenvaltiolla, jossa hakemus on rekisteröity. Jos hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, määrittämisestä vastaava jäsenvaltio voi jatkaa menettelyä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, jos se katsoo sen olevan alaikäisen edun mukaista, ja pyytää toista jäsenvaltiota ottamaan hakijan vastaan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjen määräaikojen umpeutumisesta huolimatta. | Jos jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on rekisteröity, katsoo, että toinen jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä, sen on viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona hakemus rekisteröitiin, pyydettävä tätä toista jäsenvaltiota ottamaan hakija vastaan. Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asetuksen (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] 13 ja 14 a artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma Eurodac-järjestelmässä tai jos asetuksen (EY) N:o 767/2008 21 artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma viisumitietojärjestelmässä, vastaanottopyyntö on lähetettävä kuukauden kuluessa kyseisen osuman saamisesta. Jos hakijan vastaanottopyyntöä ei ole tehty ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetyissä määräajoissa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä on sillä jäsenvaltiolla, jossa hakemus on rekisteröity. Jos hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, määrittämisestä vastaava jäsenvaltio voi jatkaa menettelyä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, jos se
  , mahdollisuuksien mukaan alaikäistä kuultuaan,
  katsoo sen olevan alaikäisen edun mukaista, ja pyytää toista jäsenvaltiota ottamaan hakijan vastaan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjen määräaikojen umpeutumisesta huolimatta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on rekisteröity, katsoo, että toinen jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä, sen on viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona hakemus rekisteröitiin, pyydettävä tätä toista jäsenvaltiota ottamaan hakija vastaan. Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asetuksen (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] 13 ja 14 a artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma Eurodac-järjestelmässä tai jos asetuksen (EY) N:o 767/2008 21 artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma viisumitietojärjestelmässä, vastaanottopyyntö on lähetettävä kuukauden kuluessa kyseisen osuman saamisesta. Jos hakijan vastaanottopyyntöä ei ole tehty ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetyissä määräajoissa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä on sillä jäsenvaltiolla, jossa hakemus on rekisteröity. Jos hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, määrittämisestä vastaava jäsenvaltio voi jatkaa menettelyä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, jos se katsoo sen olevan alaikäisen edun mukaista, ja pyytää toista jäsenvaltiota ottamaan hakijan vastaan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjen määräaikojen umpeutumisesta huolimatta.

Eurodac-asetus

Jos jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on rekisteröity, katsoo, että toinen jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä, sen on viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona hakemus rekisteröitiin, pyydettävä tätä toista jäsenvaltiota ottamaan hakija vastaan. Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asetuksen (EU) XXX/XXX [Eurodac-asetus] 13 ja 14 a artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma Eurodac-järjestelmässä tai jos asetuksen (EY) N:o 767/2008 21 artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin saadaan osuma viisumitietojärjestelmässä, vastaanottopyyntö on lähetettävä kuukauden kuluessa kyseisen osuman saamisesta. Jos hakijan vastaanottopyyntöä ei ole tehty ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetyissä määräajoissa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä on sillä jäsenvaltiolla, jossa hakemus on rekisteröity. Jos hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, määrittämisestä vastaava jäsenvaltio voi jatkaa menettelyä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, jos se
  , mahdollisuuksien mukaan alaikäistä kuultuaan,
  katsoo sen olevan alaikäisen edun mukaista, ja pyytää toista jäsenvaltiota ottamaan hakijan vastaan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjen määräaikojen umpeutumisesta huolimatta.

Eurodac-asetus

, mahdollisuuksien mukaan alaikäistä kuultuaan,

Perustelu

Perustelu

Artiklan teksti jättää vastuujäsenvaltion määrittämismenettelyn osalta liikaa harkintavaltaa, ja on parempi säätää ilman huoltajaa oleva alaikäisen itsensä kuulemisesta aina kun se on mahdollista.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

COM(2020) 610 final – 55 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos jäsenvaltio sitoutuu tarjoamaan palauttamisen tukijärjestelyn, mutta hyötyvän jäsenvaltion tekemän palauttamispäätöksen kohteena olevat laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset eivät palaa tai heitä ei poisteta maasta 8 kuukauden kuluessa, palauttamisen tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion on siirrettävä asianomaiset henkilöt omalle alueelleen 57 ja 58 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä ajanjakso alkaa 53 artiklan 1 kohdassa tai tapauksen mukaan 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. | Jos jäsenvaltio sitoutuu tarjoamaan palauttamisen tukijärjestelyn, mutta hyötyvän jäsenvaltion tekemän palauttamispäätöksen kohteena olevat laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset eivät palaa tai heitä ei poisteta maasta 8 kuukauden kuluessa, palauttamisen tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion on siirrettävä asianomaiset henkilöt omalle alueelleen 57 ja 58 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti
  sen jälkeen, kun se on kuullut kaavaillun kohdealueen paikallis- ja/tai alueviranomaisia siirron toteuttamismahdollisuuksista
  . Tämä ajanjakso alkaa 53 artiklan 1 kohdassa tai tapauksen mukaan 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos jäsenvaltio sitoutuu tarjoamaan palauttamisen tukijärjestelyn, mutta hyötyvän jäsenvaltion tekemän palauttamispäätöksen kohteena olevat laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset eivät palaa tai heitä ei poisteta maasta 8 kuukauden kuluessa, palauttamisen tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion on siirrettävä asianomaiset henkilöt omalle alueelleen 57 ja 58 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä ajanjakso alkaa 53 artiklan 1 kohdassa tai tapauksen mukaan 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä.

Jos jäsenvaltio sitoutuu tarjoamaan palauttamisen tukijärjestelyn, mutta hyötyvän jäsenvaltion tekemän palauttamispäätöksen kohteena olevat laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset eivät palaa tai heitä ei poisteta maasta 8 kuukauden kuluessa, palauttamisen tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion on siirrettävä asianomaiset henkilöt omalle alueelleen 57 ja 58 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti
  sen jälkeen, kun se on kuullut kaavaillun kohdealueen paikallis- ja/tai alueviranomaisia siirron toteuttamismahdollisuuksista
  . Tämä ajanjakso alkaa 53 artiklan 1 kohdassa tai tapauksen mukaan 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä.

sen jälkeen, kun se on kuullut kaavaillun kohdealueen paikallis- ja/tai alueviranomaisia siirron toteuttamismahdollisuuksista

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on varmistaa, että paikallis- ja/tai alueviranomaiset, joiden on otettava tukijärjestelyn puitteissa saapuvat henkilöt vastaan, voivat valmistautua tähän tehtävään mahdollisimman hyvin.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

COM(2020) 610 final – 55 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin on sisällyttävä tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion toteuttama yksi tai useampi seuraavista toimista: | Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin on sisällyttävä tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion toteuttama yksi tai useampi seuraavista toimista
  , joista on tarvittaessa kuultu hyötyvän jäsenvaltion toimivaltaista paikallis- ja/tai alueviranomaista
  : |
| a) | palauttamista ja uudelleenkotouttamista koskevan neuvonnan antaminen laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin on sisällyttävä tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion toteuttama yksi tai useampi seuraavista toimista:

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin on sisällyttävä tukijärjestelyn tarjoavan jäsenvaltion toteuttama yksi tai useampi seuraavista toimista
  , joista on tarvittaessa kuultu hyötyvän jäsenvaltion toimivaltaista paikallis- ja/tai alueviranomaista
  :

, joista on tarvittaessa kuultu hyötyvän jäsenvaltion toimivaltaista paikallis- ja/tai alueviranomaista

a)

palauttamista ja uudelleenkotouttamista koskevan neuvonnan antaminen laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille;

| a) | palauttamista ja uudelleenkotouttamista koskevan neuvonnan antaminen laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille; |
| --- | --- |

a)

palauttamista ja uudelleenkotouttamista koskevan neuvonnan antaminen laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille;

| b) | kansallisten ohjelmien ja resurssien hyödyntäminen logistisen, taloudellisen ja muun aineellisen tai luontoissuorituksina annettavan avun, myös uudelleenkotouttamisen, tarjoamisessa laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille, jotka haluavat lähteä maasta vapaaehtoisesti; |
| --- | --- |

b)

kansallisten ohjelmien ja resurssien hyödyntäminen logistisen, taloudellisen ja muun aineellisen tai luontoissuorituksina annettavan avun, myös uudelleenkotouttamisen, tarjoamisessa laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille, jotka haluavat lähteä maasta vapaaehtoisesti;

| b) | kansallisten ohjelmien ja resurssien hyödyntäminen logistisen, taloudellisen ja muun aineellisen tai luontoissuorituksina annettavan avun, myös uudelleenkotouttamisen, tarjoamisessa laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille, jotka haluavat lähteä maasta vapaaehtoisesti; |
| --- | --- |

b)

kansallisten ohjelmien ja resurssien hyödyntäminen logistisen, taloudellisen ja muun aineellisen tai luontoissuorituksina annettavan avun, myös uudelleenkotouttamisen, tarjoamisessa laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille, jotka haluavat lähteä maasta vapaaehtoisesti;

| c) | kolmansien maiden viranomaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun johtaminen tai tukeminen takaisinoton helpottamiseksi; |
| --- | --- |

c)

kolmansien maiden viranomaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun johtaminen tai tukeminen takaisinoton helpottamiseksi;

| c) | kolmansien maiden viranomaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun johtaminen tai tukeminen takaisinoton helpottamiseksi; |
| --- | --- |

c)

kolmansien maiden viranomaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun johtaminen tai tukeminen takaisinoton helpottamiseksi;

| d) | yhteyden ottaminen kolmansien maiden toimivaltaisiin viranomaisiin kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseksi ja voimassa olevan matkustusasiakirjan saamiseksi; |
| --- | --- |

d)

yhteyden ottaminen kolmansien maiden toimivaltaisiin viranomaisiin kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseksi ja voimassa olevan matkustusasiakirjan saamiseksi;

| d) | yhteyden ottaminen kolmansien maiden toimivaltaisiin viranomaisiin kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseksi ja voimassa olevan matkustusasiakirjan saamiseksi; |
| --- | --- |

d)

yhteyden ottaminen kolmansien maiden toimivaltaisiin viranomaisiin kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseksi ja voimassa olevan matkustusasiakirjan saamiseksi;

| e) | palauttamisen täytäntöönpanoon liittyvien käytännön järjestelyjen, kuten palauttamisen kohteena olevaan kolmanteen maahan suuntautuvien tilaus- tai reittilentojen tai muiden kuljetusmuotojen, organisoiminen hyötyvän jäsenvaltion puolesta. |
| --- | --- |

e)

palauttamisen täytäntöönpanoon liittyvien käytännön järjestelyjen, kuten palauttamisen kohteena olevaan kolmanteen maahan suuntautuvien tilaus- tai reittilentojen tai muiden kuljetusmuotojen, organisoiminen hyötyvän jäsenvaltion puolesta.

| e) | palauttamisen täytäntöönpanoon liittyvien käytännön järjestelyjen, kuten palauttamisen kohteena olevaan kolmanteen maahan suuntautuvien tilaus- tai reittilentojen tai muiden kuljetusmuotojen, organisoiminen hyötyvän jäsenvaltion puolesta. |
| --- | --- |

e)

palauttamisen täytäntöönpanoon liittyvien käytännön järjestelyjen, kuten palauttamisen kohteena olevaan kolmanteen maahan suuntautuvien tilaus- tai reittilentojen tai muiden kuljetusmuotojen, organisoiminen hyötyvän jäsenvaltion puolesta.

Nämä toimenpiteet eivät vaikuta direktiivissä 2008/115/EY säädettyihin hyötyvän jäsenvaltion velvoitteisiin ja vastuisiin.

Nämä toimenpiteet eivät vaikuta direktiivissä 2008/115/EY säädettyihin hyötyvän jäsenvaltion velvoitteisiin ja vastuisiin.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on varmistaa, että paikallis- ja/tai alueviranomaiset, jotka ovat ottaneet siirretyt henkilöt vastaan ja siten tuntevat heidät, otetaan mukaan myös palauttamisen tukijärjestelyn yhteydessä toteutettaviin toimenpiteisiin. Näin voidaan turvata kyseisten henkilöiden oikeudet ja huolehtia siitä, että vastuunsiirto sujuu kitkattomasti.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

COM(2020) 610 final – 57 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Asianomaisen henkilön siirto hyötyvästä jäsenvaltiosta siirron kohdejäsenvaltioon on toteutettava hyötyvän jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden välisten neuvottelujen jälkeen ja heti kun se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään neljän viikon kuluessa siitä, kun siirron kohdejäsenvaltio on antanut vahvistuksen tai on annettu lainvoimainen päätös siirtopäätökseen kohdistuneesta muutoksenhausta tai sen uudelleenkäsittelystä, jolla on lykkäävä vaikutus 33 artiklan 3 kohdan mukaisesti. | Asianomaisen henkilön siirto hyötyvästä jäsenvaltiosta siirron kohdejäsenvaltioon on toteutettava hyötyvän jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden välisten neuvottelujen jälkeen ja heti kun se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään neljän viikon kuluessa siitä, kun siirron kohdejäsenvaltio on antanut vahvistuksen tai on annettu lainvoimainen päätös siirtopäätökseen kohdistuneesta muutoksenhausta tai sen uudelleenkäsittelystä, jolla on lykkäävä vaikutus 33 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Tässä yhteydessä on varmistettava, että siirron kaavaillun kohdepaikan toimivaltaisille paikallis- ja alueviranomaisille tiedotetaan ja niitä kuullaan asiasta hyvissä ajoin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asianomaisen henkilön siirto hyötyvästä jäsenvaltiosta siirron kohdejäsenvaltioon on toteutettava hyötyvän jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden välisten neuvottelujen jälkeen ja heti kun se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään neljän viikon kuluessa siitä, kun siirron kohdejäsenvaltio on antanut vahvistuksen tai on annettu lainvoimainen päätös siirtopäätökseen kohdistuneesta muutoksenhausta tai sen uudelleenkäsittelystä, jolla on lykkäävä vaikutus 33 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Asianomaisen henkilön siirto hyötyvästä jäsenvaltiosta siirron kohdejäsenvaltioon on toteutettava hyötyvän jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden välisten neuvottelujen jälkeen ja heti kun se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään neljän viikon kuluessa siitä, kun siirron kohdejäsenvaltio on antanut vahvistuksen tai on annettu lainvoimainen päätös siirtopäätökseen kohdistuneesta muutoksenhausta tai sen uudelleenkäsittelystä, jolla on lykkäävä vaikutus 33 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Tässä yhteydessä on varmistettava, että siirron kaavaillun kohdepaikan toimivaltaisille paikallis- ja alueviranomaisille tiedotetaan ja niitä kuullaan asiasta hyvissä ajoin.

Tässä yhteydessä on varmistettava, että siirron kaavaillun kohdepaikan toimivaltaisille paikallis- ja alueviranomaisille tiedotetaan ja niitä kuullaan asiasta hyvissä ajoin.

Perustelu

Perustelu

Tehokkaat vastaanottojärjestelyt edellyttävät sitä, että myös toimivaltaisille paikallis- ja alueviranomaisille tiedotetaan ja niitä kuullaan asiasta suoraan, jotta ne voivat valmistautua vastaanottoon asianmukaisesti.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

COM(2020) 610 final – 72 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Korvataan 16 artikla seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

| 1. | Korvataan 16 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

| | [– –] |
| --- | --- |

[– –]

| | [– –] |
| --- | --- |

[– –]

| | ”2.   Jäsenvaltiot voivat tapauksen mukaan saada myös 10 000 euron suuruisen lisämäärän 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden perheenjäsenistä, jos henkilöille on myönnetty maahanpääsy perheenyhdistämisen varmistamiseksi.” |
| --- | --- |

”2.   Jäsenvaltiot voivat tapauksen mukaan saada myös 10 000 euron suuruisen lisämäärän 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden perheenjäsenistä, jos henkilöille on myönnetty maahanpääsy perheenyhdistämisen varmistamiseksi.”

| | ”2.   Jäsenvaltiot voivat tapauksen mukaan saada myös 10 000 euron suuruisen lisämäärän 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden perheenjäsenistä, jos henkilöille on myönnetty maahanpääsy perheenyhdistämisen varmistamiseksi.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava erityisesti siitä, että osa tästä määrästä maksetaan suoraan sille paikallis- tai alueviranomaiselle, jonka alueelle henkilöt sijoitetaan uudelleensijoittamisen tai humanitaarisen maahanpääsyn kautta.
  ” |
| --- | --- |

”2.   Jäsenvaltiot voivat tapauksen mukaan saada myös 10 000 euron suuruisen lisämäärän 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden perheenjäsenistä, jos henkilöille on myönnetty maahanpääsy perheenyhdistämisen varmistamiseksi.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava erityisesti siitä, että osa tästä määrästä maksetaan suoraan sille paikallis- tai alueviranomaiselle, jonka alueelle henkilöt sijoitetaan uudelleensijoittamisen tai humanitaarisen maahanpääsyn kautta.
  ”

| 2. | Korvataan 17 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

2.

Korvataan 17 artikla seuraavasti:

| 2. | Korvataan 17 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

2.

Korvataan 17 artikla seuraavasti:

| | [– –] |
| --- | --- |

[– –]

| | [– –] |
| --- | --- |

[– –]

| | ”7.   Siirretään käytettävissä olevien varojen rajoissa komissiolle valta antaa tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määrien mukauttamiseksi, jos se katsotaan tarpeelliseksi, jotta voidaan ottaa huomioon vallitseva inflaatiotaso, kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden siirtoihin jäsenvaltiosta toiseen liittyvät kehityssuunnat sekä tekijät, joilla voidaan optimoida näillä määrillä aikaan saatava taloudellinen kannustin.” |
| --- | --- |

”7.   Siirretään käytettävissä olevien varojen rajoissa komissiolle valta antaa tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määrien mukauttamiseksi, jos se katsotaan tarpeelliseksi, jotta voidaan ottaa huomioon vallitseva inflaatiotaso, kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden siirtoihin jäsenvaltiosta toiseen liittyvät kehityssuunnat sekä tekijät, joilla voidaan optimoida näillä määrillä aikaan saatava taloudellinen kannustin.”

| | ”7.   Siirretään käytettävissä olevien varojen rajoissa komissiolle valta antaa tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määrien mukauttamiseksi, jos se katsotaan tarpeelliseksi, jotta voidaan ottaa huomioon vallitseva inflaatiotaso, kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden siirtoihin jäsenvaltiosta toiseen liittyvät kehityssuunnat sekä tekijät, joilla voidaan optimoida näillä määrillä aikaan saatava taloudellinen kannustin.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava erityisesti siitä, että osa näistä määristä maksetaan suoraan sille paikallis- tai alueviranomaiselle, jonka alueelle henkilöt sijoitetaan.
  ” |
| --- | --- |

”7.   Siirretään käytettävissä olevien varojen rajoissa komissiolle valta antaa tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määrien mukauttamiseksi, jos se katsotaan tarpeelliseksi, jotta voidaan ottaa huomioon vallitseva inflaatiotaso, kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden siirtoihin jäsenvaltiosta toiseen liittyvät kehityssuunnat sekä tekijät, joilla voidaan optimoida näillä määrillä aikaan saatava taloudellinen kannustin.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava erityisesti siitä, että osa näistä määristä maksetaan suoraan sille paikallis- tai alueviranomaiselle, jonka alueelle henkilöt sijoitetaan.
  ”

Perustelu

Perustelu

Ehdotettujen lisäysten avulla on tarkoitus varmistaa, että toimivaltaiset paikallis- tai alueviranomaiset saavat tarvittavaa taloudellista tukea.

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

COM(2020) 611 final – 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (i) | Korvataan johdanto-osan 10 kappale seuraavasti:










  ”(10) | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston varoja olisi otettava käyttöön, jotta voitaisiin tukea riittävästi jäsenvaltioiden toimia tämän asetuksen soveltamiseksi, erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita. Myös paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava käyttöön asianmukaiset resurssit, mukaan lukien mahdollisuus hyödyntää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tukivaroja suoraan. Lisäksi EU:n on varattava erityistä rahoitusta niille alueille, joihin kohdistuu suurin muuttopaine, eli pääasiassa EU:n ulkorajoilla sijaitseville alueille, jotta ne voivat huolehtia ilman huoltajaa alueelleen tulevien alaikäisten vastaanotosta ja avustamisesta.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(i)

(i)

Korvataan johdanto-osan 10 kappale seuraavasti:

Korvataan johdanto-osan 10 kappale seuraavasti:

”(10)

”(10)

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston varoja olisi otettava käyttöön, jotta voitaisiin tukea riittävästi jäsenvaltioiden toimia tämän asetuksen soveltamiseksi, erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita. Myös paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava käyttöön asianmukaiset resurssit, mukaan lukien mahdollisuus hyödyntää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tukivaroja suoraan. Lisäksi EU:n on varattava erityistä rahoitusta niille alueille, joihin kohdistuu suurin muuttopaine, eli pääasiassa EU:n ulkorajoilla sijaitseville alueille, jotta ne voivat huolehtia ilman huoltajaa alueelleen tulevien alaikäisten vastaanotosta ja avustamisesta.”

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston varoja olisi otettava käyttöön, jotta voitaisiin tukea riittävästi jäsenvaltioiden toimia tämän asetuksen soveltamiseksi, erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita. Myös paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava käyttöön asianmukaiset resurssit, mukaan lukien mahdollisuus hyödyntää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tukivaroja suoraan. Lisäksi EU:n on varattava erityistä rahoitusta niille alueille, joihin kohdistuu suurin muuttopaine, eli pääasiassa EU:n ulkorajoilla sijaitseville alueille, jotta ne voivat huolehtia ilman huoltajaa alueelleen tulevien alaikäisten vastaanotosta ja avustamisesta.”

Korvataan johdanto-osan 31 kappale seuraavasti:

| ii) | Korvataan johdanto-osan 31 kappale seuraavasti: |
| --- | --- |

ii)

ii)

Korvataan johdanto-osan 31 kappale seuraavasti:

| | ”(31) | Hakijan oikeuksien takaamiseksi hakemusta koskeva päätös olisi tehtävä kirjallisesti. Jos päätöksessä ei myönnetä kansainvälistä suojelua, hakijalle olisi ilmoitettava ratkaisun tosiseikkoihin liittyvät ja oikeudelliset perusteet ja annettava tietoja päätöksen seurauksista sekä siitä, miten päätökseen voi hakea muutosta. |
| --- | --- | --- |

”(31)

Hakijan oikeuksien takaamiseksi hakemusta koskeva päätös olisi tehtävä kirjallisesti. Jos päätöksessä ei myönnetä kansainvälistä suojelua, hakijalle olisi ilmoitettava ratkaisun tosiseikkoihin liittyvät ja oikeudelliset perusteet ja annettava tietoja päätöksen seurauksista sekä siitä, miten päätökseen voi hakea muutosta.

| | ”(31) | Hakijan oikeuksien takaamiseksi hakemusta koskeva päätös olisi tehtävä kirjallisesti. Jos päätöksessä ei myönnetä kansainvälistä suojelua, hakijalle olisi ilmoitettava ratkaisun tosiseikkoihin liittyvät ja oikeudelliset perusteet ja annettava tietoja päätöksen seurauksista sekä siitä, miten päätökseen voi hakea muutosta. |
| --- | --- | --- |

”(31)

Hakijan oikeuksien takaamiseksi hakemusta koskeva päätös olisi tehtävä kirjallisesti. Jos päätöksessä ei myönnetä kansainvälistä suojelua, hakijalle olisi ilmoitettava ratkaisun tosiseikkoihin liittyvät ja oikeudelliset perusteet ja annettava tietoja päätöksen seurauksista sekä siitä, miten päätökseen voi hakea muutosta.

| | (31 a) | Jotta voidaan tehostaa menettelyjä ja vähentää pakenemisen vaaraa ja luvattoman liikkumisen todennäköisyyttä, kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta annettavan kielteisen päätöksen ja palauttamispäätöksen välillä ei saisi olla menettelyllisiä aukkoja. Hakijoille, joiden hakemukset hylätään, olisi välittömästi annettava palauttamispäätös. Palauttamispäätöksen olisi joko oltava osa kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta tehtyä kielteistä päätöstä tai, jos se tehdään erillisenä toimena, se olisi tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kielteisen päätöksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.” |
| --- | --- | --- |

(31 a)

Jotta voidaan tehostaa menettelyjä ja vähentää pakenemisen vaaraa ja luvattoman liikkumisen todennäköisyyttä, kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta annettavan kielteisen päätöksen ja palauttamispäätöksen välillä ei saisi olla menettelyllisiä aukkoja. Hakijoille, joiden hakemukset hylätään, olisi välittömästi annettava palauttamispäätös. Palauttamispäätöksen olisi joko oltava osa kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta tehtyä kielteistä päätöstä tai, jos se tehdään erillisenä toimena, se olisi tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kielteisen päätöksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.”

| | (31 a) | Jotta voidaan tehostaa menettelyjä ja vähentää pakenemisen vaaraa ja luvattoman liikkumisen todennäköisyyttä, kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta annettavan kielteisen päätöksen ja palauttamispäätöksen välillä ei saisi olla menettelyllisiä aukkoja. Hakijoille, joiden hakemukset hylätään
  ja joille jäsenvaltio ei ole päättänyt myöntää erillistä oleskelulupaa tai muuta oleskeluoikeutta yksilöllisten inhimillisten syiden taikka humanitaaristen tai muiden syiden perusteella
  , olisi välittömästi annettava palauttamispäätös. Palauttamispäätöksen olisi joko oltava osa kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta tehtyä kielteistä päätöstä tai, jos se tehdään erillisenä toimena, se olisi tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kielteisen päätöksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.” |
| --- | --- | --- |

(31 a)

Jotta voidaan tehostaa menettelyjä ja vähentää pakenemisen vaaraa ja luvattoman liikkumisen todennäköisyyttä, kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta annettavan kielteisen päätöksen ja palauttamispäätöksen välillä ei saisi olla menettelyllisiä aukkoja. Hakijoille, joiden hakemukset hylätään
  ja joille jäsenvaltio ei ole päättänyt myöntää erillistä oleskelulupaa tai muuta oleskeluoikeutta yksilöllisten inhimillisten syiden taikka humanitaaristen tai muiden syiden perusteella
  , olisi välittömästi annettava palauttamispäätös. Palauttamispäätöksen olisi joko oltava osa kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta tehtyä kielteistä päätöstä tai, jos se tehdään erillisenä toimena, se olisi tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kielteisen päätöksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.”

ja joille jäsenvaltio ei ole päättänyt myöntää erillistä oleskelulupaa tai muuta oleskeluoikeutta yksilöllisten inhimillisten syiden taikka humanitaaristen tai muiden syiden perusteella

Perustelu

Perustelu

Tämän suosituksen avulla vahvistetaan paikallisten ja alueellisten rakenteiden asemaa, ja se vastaa AK:n asiasta aiemmin esittämiä kehotuksia. EU:n on myös ehdottomasti varattava erityistä rahoitusta niille alueille, joihin kohdistuu suurin muuttopaine.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

COM(2020) 611 final – 5 kohta – Johdanto-osan 40 h kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sovellettaessa rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä olisi sovellettava tiettyjä [uudelleenlaaditun palauttamisdirektiivin] säännöksiä, koska niillä säännellään palauttamismenettelyn osia, joista ei säädetä tässä asetuksessa, erityisesti niitä, jotka koskevat määritelmiä, suotuisampia säännöksiä, palauttamiskieltoa, lapsen etua, perhe-elämää ja terveydentilaa, pakenemisen vaaraa, yhteistyövelvoitetta, vapaaehtoiseen poistumiseen käytettävissä olevaa aikaa, palauttamispäätöstä, maastapoistamista, maastapoistamisen lykkäämistä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten palauttamista ja maastapoistamista, maahantulokieltoja, ennen palauttamista sovellettavia suojalausekkeita, säilöönottoa, säilöönoton edellytyksiä
  , alaikäisten ja perheiden säilöönottoa
  sekä hätätilanteita. Jotta vähennettäisiin sellaisten alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten luvattoman maahantulon ja liikkumisen vaaraa, joihin sovelletaan rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä, laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille voidaan myöntää vapaaehtoista poistumista varten enintään 15 päivän määräaika, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta noudattaa vapaaehtoisesti paluuvelvoitetta milloin tahansa. | Sovellettaessa rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä olisi sovellettava tiettyjä [uudelleenlaaditun palauttamisdirektiivin] säännöksiä, koska niillä säännellään palauttamismenettelyn osia, joista ei säädetä tässä asetuksessa, erityisesti niitä, jotka koskevat määritelmiä, suotuisampia säännöksiä, palauttamiskieltoa, lapsen etua, perhe-elämää ja terveydentilaa, pakenemisen vaaraa, yhteistyövelvoitetta, vapaaehtoiseen poistumiseen käytettävissä olevaa aikaa, palauttamispäätöstä, maastapoistamista, maastapoistamisen lykkäämistä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten palauttamista ja maastapoistamista, maahantulokieltoja, ennen palauttamista sovellettavia suojalausekkeita, säilöönottoa, säilöönoton edellytyksiä sekä hätätilanteita. Jotta vähennettäisiin sellaisten alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten luvattoman maahantulon ja liikkumisen vaaraa, joihin sovelletaan rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä, laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille voidaan myöntää vapaaehtoista poistumista varten enintään 15 päivän määräaika, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta noudattaa vapaaehtoisesti paluuvelvoitetta milloin tahansa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sovellettaessa rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä olisi sovellettava tiettyjä [uudelleenlaaditun palauttamisdirektiivin] säännöksiä, koska niillä säännellään palauttamismenettelyn osia, joista ei säädetä tässä asetuksessa, erityisesti niitä, jotka koskevat määritelmiä, suotuisampia säännöksiä, palauttamiskieltoa, lapsen etua, perhe-elämää ja terveydentilaa, pakenemisen vaaraa, yhteistyövelvoitetta, vapaaehtoiseen poistumiseen käytettävissä olevaa aikaa, palauttamispäätöstä, maastapoistamista, maastapoistamisen lykkäämistä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten palauttamista ja maastapoistamista, maahantulokieltoja, ennen palauttamista sovellettavia suojalausekkeita, säilöönottoa, säilöönoton edellytyksiä
  , alaikäisten ja perheiden säilöönottoa
  sekä hätätilanteita. Jotta vähennettäisiin sellaisten alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten luvattoman maahantulon ja liikkumisen vaaraa, joihin sovelletaan rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä, laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille voidaan myöntää vapaaehtoista poistumista varten enintään 15 päivän määräaika, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta noudattaa vapaaehtoisesti paluuvelvoitetta milloin tahansa.

, alaikäisten ja perheiden säilöönottoa

Sovellettaessa rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä olisi sovellettava tiettyjä [uudelleenlaaditun palauttamisdirektiivin] säännöksiä, koska niillä säännellään palauttamismenettelyn osia, joista ei säädetä tässä asetuksessa, erityisesti niitä, jotka koskevat määritelmiä, suotuisampia säännöksiä, palauttamiskieltoa, lapsen etua, perhe-elämää ja terveydentilaa, pakenemisen vaaraa, yhteistyövelvoitetta, vapaaehtoiseen poistumiseen käytettävissä olevaa aikaa, palauttamispäätöstä, maastapoistamista, maastapoistamisen lykkäämistä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten palauttamista ja maastapoistamista, maahantulokieltoja, ennen palauttamista sovellettavia suojalausekkeita, säilöönottoa, säilöönoton edellytyksiä sekä hätätilanteita. Jotta vähennettäisiin sellaisten alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten luvattoman maahantulon ja liikkumisen vaaraa, joihin sovelletaan rajalla tapahtuvaa palauttamismenettelyä, laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille voidaan myöntää vapaaehtoista poistumista varten enintään 15 päivän määräaika, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta noudattaa vapaaehtoisesti paluuvelvoitetta milloin tahansa.

Perustelu

Perustelu

AK pyrkii siihen, että lasten säilöönotosta luovutaan kokonaan.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

COM(2020) 611 final – 13 kohta – 35 a artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hakemuksen hylkääminen ja palauttamispäätöksen tekeminen | Hakemuksen hylkääminen ja palauttamispäätöksen tekeminen |
| Jos hakemus hylätään, koska se ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, se on perusteeton tai ilmeisen perusteeton sekä pakolaisaseman että toissijaisen suojeluaseman suhteen tai se on peruutettu implisiittisesti tai nimenomaisesti, jäsenvaltioiden on tehtävä palauttamispäätös, jossa noudatetaan direktiiviä XXX/XXX/EU [palauttamisdirektiivi]. Palauttamispäätös tehdään osana kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöstä tai erillisenä toimena. Jos palauttamispäätös tehdään erillisenä toimena, se on tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöksen kanssa. | Jos hakemus hylätään, koska se ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, se on perusteeton tai ilmeisen perusteeton sekä pakolaisaseman että toissijaisen suojeluaseman suhteen tai se on peruutettu implisiittisesti tai nimenomaisesti,
  eikä jäsenvaltio ole päättänyt myöntää henkilölle erillistä oleskelulupaa tai muuta oleskeluoikeutta yksilöllisten inhimillisten syiden taikka humanitaaristen tai muiden syiden perusteella,
  jäsenvaltioiden on tehtävä palauttamispäätös, jossa noudatetaan direktiiviä XXX/XXX/EU [palauttamisdirektiivi]. Palauttamispäätös tehdään osana kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöstä tai erillisenä toimena. Jos palauttamispäätös tehdään erillisenä toimena, se on tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöksen kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hakemuksen hylkääminen ja palauttamispäätöksen tekeminen

Hakemuksen hylkääminen ja palauttamispäätöksen tekeminen

Hakemuksen hylkääminen ja palauttamispäätöksen tekeminen

Hakemuksen hylkääminen ja palauttamispäätöksen tekeminen

Jos hakemus hylätään, koska se ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, se on perusteeton tai ilmeisen perusteeton sekä pakolaisaseman että toissijaisen suojeluaseman suhteen tai se on peruutettu implisiittisesti tai nimenomaisesti, jäsenvaltioiden on tehtävä palauttamispäätös, jossa noudatetaan direktiiviä XXX/XXX/EU [palauttamisdirektiivi]. Palauttamispäätös tehdään osana kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöstä tai erillisenä toimena. Jos palauttamispäätös tehdään erillisenä toimena, se on tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöksen kanssa.

Jos hakemus hylätään, koska se ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, se on perusteeton tai ilmeisen perusteeton sekä pakolaisaseman että toissijaisen suojeluaseman suhteen tai se on peruutettu implisiittisesti tai nimenomaisesti,
  eikä jäsenvaltio ole päättänyt myöntää henkilölle erillistä oleskelulupaa tai muuta oleskeluoikeutta yksilöllisten inhimillisten syiden taikka humanitaaristen tai muiden syiden perusteella,
  jäsenvaltioiden on tehtävä palauttamispäätös, jossa noudatetaan direktiiviä XXX/XXX/EU [palauttamisdirektiivi]. Palauttamispäätös tehdään osana kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöstä tai erillisenä toimena. Jos palauttamispäätös tehdään erillisenä toimena, se on tehtävä samanaikaisesti ja yhdessä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämispäätöksen kanssa.

eikä jäsenvaltio ole päättänyt myöntää henkilölle erillistä oleskelulupaa tai muuta oleskeluoikeutta yksilöllisten inhimillisten syiden taikka humanitaaristen tai muiden syiden perusteella,

Perustelu

Perustelu

Komission ehdotuksen sanamuodon mukaan jäsenvaltiot eivät voi myöntää muuta, kansainväliseen suojeluun kuulumatonta suojelua muista humanitaarisista tai perhesyistä, vaan tällaisissa tapauksissa on aloitettava palauttamismenettely. Tämä on vastoin asetusehdotuksen COM(2016) 466 final (”aseman määrittelyä koskeva asetus”) 3 artiklan 2 kohtaa, jossa jäsenvaltioille taataan juuri tämä oikeus (”Tätä asetusta ei sovelleta muihin kansallisiin humanitaarisiin asemiin, joita jäsenvaltiot myöntävät kansallisen lainsäädäntönsä nojalla niille, joille ei voida myöntää pakolaisasemaa tai toissijaista suojeluasemaa.”). Lisäksi jäsenvaltioilla on tietyissä tilanteissa jopa velvollisuus suojelun myöntämiseen. Näin on esimerkiksi tapauksissa, joissa terveys on uhattuna, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on oikeuskäytännössään tehnyt selväksi M’Bodjin tapauksesta lähtien. Säännös vaikuttaa sitä paitsi tarpeettomalta, sillä direktiivin 2008/115/EY (”palauttamisdirektiivi”) 6 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan tekemään palauttamispäätös, jos oleskelu on laitonta. Ehdotettu muutos vastaa palauttamisdirektiivin 6 artiklan 4 kohtaa.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

COM(2020) 611 final – 14 kohta – 40 artiklan 1 kohdan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muutetaan 40 artikla seuraavasti: | Muutetaan 40 artikla seuraavasti: |
| a) | Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muutetaan 40 artikla seuraavasti:

Muutetaan 40 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

| a) | Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

a)

Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

| | ”i) | hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijalla on aiemmin ollut vakituinen asuinpaikka sellaisessa kolmannessa maassa, jonka osalta osuus kansainvälisen suojelun myöntämistä koskevista määrittävän viranomaisen päätöksistä on käytettävissä olevien unionin laajuisten keskimääräisten vuotuisten Eurostatin tietojen mukaan enintään 20 prosenttia, paitsi jos kyseisessä kolmannessa maassa on tapahtunut merkittävä muutos Eurostatin tietojen julkaisemisen jälkeen tai jos hakija kuuluu sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta enintään 20 prosentin osuuden ei voida katsoa edustavan heidän suojelutarpeitaan
  ;” |
| --- | --- | --- |

”i)

hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijalla on aiemmin ollut vakituinen asuinpaikka sellaisessa kolmannessa maassa, jonka osalta osuus kansainvälisen suojelun myöntämistä koskevista määrittävän viranomaisen päätöksistä on käytettävissä olevien unionin laajuisten keskimääräisten vuotuisten Eurostatin tietojen mukaan enintään 20 prosenttia, paitsi jos kyseisessä kolmannessa maassa on tapahtunut merkittävä muutos Eurostatin tietojen julkaisemisen jälkeen tai jos hakija kuuluu sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta enintään 20 prosentin osuuden ei voida katsoa edustavan heidän suojelutarpeitaan
  ;”

hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijalla on aiemmin ollut vakituinen asuinpaikka sellaisessa kolmannessa maassa, jonka osalta osuus kansainvälisen suojelun myöntämistä koskevista määrittävän viranomaisen päätöksistä on käytettävissä olevien unionin laajuisten keskimääräisten vuotuisten Eurostatin tietojen mukaan enintään 20 prosenttia, paitsi jos kyseisessä kolmannessa maassa on tapahtunut merkittävä muutos Eurostatin tietojen julkaisemisen jälkeen tai jos hakija kuuluu sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta enintään 20 prosentin osuuden ei voida katsoa edustavan heidän suojelutarpeitaan

| | ”i) | hakijan tekemästä hakemuksesta voidaan alustavan puhuttelun tulosten perusteella päättää tapauskohtaisesti lyhyessä ajassa ja hylkäämistapauksessa on perusteltua olettaa, että hakija voidaan palauttaa nopeasti alkuperämaahan tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka on halukas ottamaan hänet vastaan
  ;” |
| --- | --- | --- |

”i)

hakijan tekemästä hakemuksesta voidaan alustavan puhuttelun tulosten perusteella päättää tapauskohtaisesti lyhyessä ajassa ja hylkäämistapauksessa on perusteltua olettaa, että hakija voidaan palauttaa nopeasti alkuperämaahan tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka on halukas ottamaan hänet vastaan
  ;”

hakijan tekemästä hakemuksesta voidaan alustavan puhuttelun tulosten perusteella päättää tapauskohtaisesti lyhyessä ajassa ja hylkäämistapauksessa on perusteltua olettaa, että hakija voidaan palauttaa nopeasti alkuperämaahan tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka on halukas ottamaan hänet vastaan

[– –]

[– –]

Perustelu

Perustelu

Seuraamusten ja kansalaisuuden välinen kytkös, joka johtuu siitä, että menettely on sidoksissa suojelun myöntämisasteeseen, on ristiriidassa kansainvälisen oikeuden ja EU:n oikeuden mukaisen syrjintäkiellon kanssa, ellei sille ole yksittäistapauksessa perusteita. AK ehdottaakin Sveitsin turvapaikkamenettelyssä vuodesta 2019 lähtien sovelletun kaltaista menettelyä, jossa lähtökohtana ovat palauttamismahdollisuudet ja nopean päätöksen todennäköisyys yksittäistapauksissa. Näin voitaisiin tehdä huomattavasti enemmän päätöksiä lyhyessä ajassa kuin silloin, kun menettely on sidoksissa suojelun myöntämisasteeseen. Tämä auttaa ennen kaikkea vähentämään raja-alueiden paikallis- ja alueviranomaisten taakkaa. Tämä toimintamalli mahdollistaa myös nopeat päätökset suojelun myöntämisestä ja voi siten vauhdittaa pysyvällä tavalla selvästi haavoittuvassa asemassa olevien, esimerkiksi merihädästä pelastettujen kansainväliseen suojeluun oikeutettujen henkilöiden kotouttamista.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

COM(2020) 611 final – 14 kohta – 40 artiklan 5 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [– –] | [– –] |
| (b) | Lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[– –]

[– –]

(b)

Lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti:

| (b) | Lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(b)

Lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti:

| | ”c) | hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijalla on aiemmin ollut vakituinen asuinpaikka sellaisessa kolmannessa maassa, jonka osuus kansainvälisen suojelun myöntämistä koskevista määrittävän viranomaisen päätöksistä on käytettävissä olevien unionin laajuisten keskimääräisten vuotuisten Eurostatin tietojen mukaan enintään 20 prosenttia, paitsi jos kyseisessä kolmannessa maassa on tapahtunut merkittävä muutos Eurostatin tietojen julkaisemisen jälkeen tai jos hakija kuuluu sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta enintään 20 prosentin osuuden ei voida katsoa edustavan heidän suojelutarpeitaan
  ;” |
| --- | --- | --- |

”c)

hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijalla on aiemmin ollut vakituinen asuinpaikka sellaisessa kolmannessa maassa, jonka osuus kansainvälisen suojelun myöntämistä koskevista määrittävän viranomaisen päätöksistä on käytettävissä olevien unionin laajuisten keskimääräisten vuotuisten Eurostatin tietojen mukaan enintään 20 prosenttia, paitsi jos kyseisessä kolmannessa maassa on tapahtunut merkittävä muutos Eurostatin tietojen julkaisemisen jälkeen tai jos hakija kuuluu sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta enintään 20 prosentin osuuden ei voida katsoa edustavan heidän suojelutarpeitaan
  ;”

hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijalla on aiemmin ollut vakituinen asuinpaikka sellaisessa kolmannessa maassa, jonka osuus kansainvälisen suojelun myöntämistä koskevista määrittävän viranomaisen päätöksistä on käytettävissä olevien unionin laajuisten keskimääräisten vuotuisten Eurostatin tietojen mukaan enintään 20 prosenttia, paitsi jos kyseisessä kolmannessa maassa on tapahtunut merkittävä muutos Eurostatin tietojen julkaisemisen jälkeen tai jos hakija kuuluu sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta enintään 20 prosentin osuuden ei voida katsoa edustavan heidän suojelutarpeitaan

| | ”c) | hakijan tekemästä hakemuksesta voidaan alustavan puhuttelun tulosten perusteella päättää tapauskohtaisesti lyhyessä ajassa ja hylkäämistapauksessa on perusteltua olettaa, että hakija voidaan palauttaa nopeasti alkuperämaahan tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka on halukas ottamaan hänet vastaan
  ;” |
| --- | --- | --- |

”c)

hakijan tekemästä hakemuksesta voidaan alustavan puhuttelun tulosten perusteella päättää tapauskohtaisesti lyhyessä ajassa ja hylkäämistapauksessa on perusteltua olettaa, että hakija voidaan palauttaa nopeasti alkuperämaahan tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka on halukas ottamaan hänet vastaan
  ;”

hakijan tekemästä hakemuksesta voidaan alustavan puhuttelun tulosten perusteella päättää tapauskohtaisesti lyhyessä ajassa ja hylkäämistapauksessa on perusteltua olettaa, että hakija voidaan palauttaa nopeasti alkuperämaahan tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka on halukas ottamaan hänet vastaan

Perustelu

Perustelu

Seuraamusten ja kansalaisuuden välinen kytkös, joka johtuu siitä, että menettely on sidoksissa suojelun myöntämisasteeseen, on ristiriidassa kansainvälisen oikeuden ja EU:n oikeuden mukaisen syrjintäkiellon kanssa, ellei sille ole yksittäistapauksessa perusteita. AK ehdottaakin Sveitsin turvapaikkamenettelyssä vuodesta 2019 lähtien sovelletun kaltaista menettelyä, jossa lähtökohtana ovat palauttamismahdollisuudet ja nopean päätöksen todennäköisyys yksittäistapauksissa. Näin voitaisiin tehdä huomattavasti enemmän päätöksiä lyhyessä ajassa kuin silloin, kun menettely on sidoksissa suojelun myöntämisasteeseen. Tämä auttaa ennen kaikkea vähentämään raja-alueiden paikallis- ja alueviranomaisten taakkaa. Tämä toimintamalli mahdollistaa myös nopeat päätökset suojelun myöntämisestä ja voi siten vauhdittaa pysyvällä tavalla selvästi haavoittuvassa asemassa olevien, esimerkiksi merihädästä pelastettujen kansainväliseen suojeluun oikeutettujen henkilöiden kotouttamista.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

COM(2020) 611 final – 15 kohta – 41 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltion on tutkittava hakemus rajamenettelyssä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, kun 40 artiklan 1 kohdan
  c,
  f tai i alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät. | Jäsenvaltion on tutkittava hakemus rajamenettelyssä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, kun 40 artiklan 1 kohdan f tai i alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät
  , ja 40 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä vain silloin, kun kyseisessä yksittäistapauksessa voidaan olosuhteiden perusteella odottaa nopeaa päätöstä ja palauttamista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltion on tutkittava hakemus rajamenettelyssä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, kun 40 artiklan 1 kohdan
  c,
  f tai i alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät.

c,

Jäsenvaltion on tutkittava hakemus rajamenettelyssä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, kun 40 artiklan 1 kohdan f tai i alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät
  , ja 40 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä vain silloin, kun kyseisessä yksittäistapauksessa voidaan olosuhteiden perusteella odottaa nopeaa päätöstä ja palauttamista
  .

, ja 40 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä vain silloin, kun kyseisessä yksittäistapauksessa voidaan olosuhteiden perusteella odottaa nopeaa päätöstä ja palauttamista

Perustelu

Perustelu

Tällä tavoin kevennettäisiin niiden paikallis- ja alueyhteisöjen taakkaa, joihin hakijat sijoitetaan rajamenettelyjen ajaksi.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

COM(2020) 611 final – 15 kohta – 41 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rajamenettelyä voidaan soveltaa
  ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin ja alle 12-vuotiaisiin
  alaikäisiin ja heidän perheenjäseniin
  sä
  ainoastaan 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. | Rajamenettelyä voidaan soveltaa alaikäisiin ja heidän
  mukanaan seuraaviin
  perheenjäseniin ainoastaan 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
  tai silloin, kun on odotettavissa, että kansainvälisen suojelun myöntäminen tapahtuu nopeasti 40 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tutkinnan jälkeen. Alaikäisiä ei pitäisi ottaa rajamenettelyjen yhteydessä säilöön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rajamenettelyä voidaan soveltaa
  ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin ja alle 12-vuotiaisiin
  alaikäisiin ja heidän perheenjäseniin
  sä
  ainoastaan 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin ja alle 12-vuotiaisiin

sä

Rajamenettelyä voidaan soveltaa alaikäisiin ja heidän
  mukanaan seuraaviin
  perheenjäseniin ainoastaan 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
  tai silloin, kun on odotettavissa, että kansainvälisen suojelun myöntäminen tapahtuu nopeasti 40 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tutkinnan jälkeen. Alaikäisiä ei pitäisi ottaa rajamenettelyjen yhteydessä säilöön.

mukanaan seuraaviin

tai silloin, kun on odotettavissa, että kansainvälisen suojelun myöntäminen tapahtuu nopeasti 40 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tutkinnan jälkeen. Alaikäisiä ei pitäisi ottaa rajamenettelyjen yhteydessä säilöön.

Perustelu

Perustelu

Kaikilla alle 18-vuotiailla on yhtäläinen oikeus kansainvälisen oikeuden mukaiseen alaikäisten suojeluun. Erityismenettelyjä olisi sen vuoksi sovellettava silloin, kun se on joko alaikäisen henkilön edun mukaista tai yksittäistapauksessa perusteltua ehdotuksen 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista vakavista syistä (vaara jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle). Menettelyllisistä syistä tapahtuvan säilöönoton ei pitäisi olla mahdollista. Tämä alaikäisten edun ja jäsenvaltioiden turvallisuusetujen mukainen lähestymistapa vastaa AK:n aiemmin esittämiä kantoja.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

COM(2020) 611 final – 15 kohta – 41 artiklan 9 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa rajamenettelyä tai niiden on lopetettava sen soveltaminen missä tahansa menettelyn vaiheessa, jos | Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa rajamenettelyä tai niiden on lopetettava sen soveltaminen missä tahansa menettelyn vaiheessa, jos |
| [– –] | [– –] |
| (b) | tarvittavaa tukea ei voida
  14 kohdassa tarkoitetuissa paikoissa antaa
  hakijoille, joilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa rajamenettelyä tai niiden on lopetettava sen soveltaminen missä tahansa menettelyn vaiheessa, jos

Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa rajamenettelyä tai niiden on lopetettava sen soveltaminen missä tahansa menettelyn vaiheessa, jos

[– –]

[– –]

(b)

tarvittavaa tukea ei voida
  14 kohdassa tarkoitetuissa paikoissa antaa
  hakijoille, joilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita
  ;

tarvittavaa tukea ei voida

hakijoille, joilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita

| (b) | hakijoilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita, ellei kulloinkin ole huolehdittu siitä, että
  14 kohdassa tarkoitetuissa paikoissa
  voidaan
  antaa
  tarvittavaa tukea
  ; |
| --- | --- |

(b)

hakijoilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita, ellei kulloinkin ole huolehdittu siitä, että
  14 kohdassa tarkoitetuissa paikoissa
  voidaan
  antaa
  tarvittavaa tukea
  ;

hakijoilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita, ellei kulloinkin ole huolehdittu siitä, että

voidaan

tarvittavaa tukea

Perustelu

Perustelu

Henkilöillä, joilla on erityisiä menettelyllisiä tarpeita, on kulloinkin oltava mahdollisuus turvautua asianmukaisiin tukitoimiin. Muutoin heitä ei voida ohjata rajamenettelyyn.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

COM(2020) 611 final – 15 kohta – 41 artiklan 11 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rajamenettelyn
  keston olisi oltava mahdollisimman lyhyt, ja samalla olisi taattava hakemusten perusteellinen ja oikeudenmukainen tutkiminen. Sen on katettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu päätös ja mahdollinen muutoksenhakua koskeva päätös, ja se on saatettava päätökseen
  12
   viikon kuluessa siitä, kun hakemus on rekisteröity. Tämän ajanjakson jälkeen hakijan on saatava
  tulla
  jäsenvaltion alueelle, paitsi jos sovelletaan 41 a artiklan 1 kohtaa.
  Poiketen siitä, mitä 34 artiklassa, 40 artiklan 2 kohdassa ja 55 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on vahvistettava tutkimusmenettelyn ja muutoksenhakumenettelyn kestoa koskevat säännökset, joilla varmistetaan, että jos päätökseen, jolla hakemus hylätään rajamenettelyn yhteydessä, haetaan muutosta, tällaista muutoksenhakua koskeva päätös tehdään
  12
  viikon kuluessa hakemuksen kirjaamisesta. | Raja-alueisiin kohdistuvien paineiden lievittämiseksi rajamenettelyn
  keston olisi oltava mahdollisimman lyhyt, ja samalla olisi taattava hakemusten perusteellinen ja oikeudenmukainen tutkiminen. Sen on katettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu päätös ja mahdollinen muutoksenhakua koskeva päätös, ja se on saatettava päätökseen
  kahdeksan
  viikon kuluessa siitä, kun hakemus on rekisteröity. Tämän ajanjakson jälkeen hakijan on saatava
  siirtyä eteenpäin
  jäsenvaltion alueelle, paitsi jos sovelletaan 41 a artiklan 1 kohtaa. Poiketen siitä, mitä 34 artiklassa, 40 artiklan 2 kohdassa ja 55 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on vahvistettava tutkimusmenettelyn ja muutoksenhakumenettelyn kestoa koskevat säännökset, joilla varmistetaan, että jos päätökseen, jolla hakemus hylätään rajamenettelyn yhteydessä, haetaan muutosta, tällaista muutoksenhakua koskeva päätös tehdään
  kahdeksan
  viikon kuluessa hakemuksen kirjaamisesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rajamenettelyn
  keston olisi oltava mahdollisimman lyhyt, ja samalla olisi taattava hakemusten perusteellinen ja oikeudenmukainen tutkiminen. Sen on katettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu päätös ja mahdollinen muutoksenhakua koskeva päätös, ja se on saatettava päätökseen
  12
   viikon kuluessa siitä, kun hakemus on rekisteröity. Tämän ajanjakson jälkeen hakijan on saatava
  tulla
  jäsenvaltion alueelle, paitsi jos sovelletaan 41 a artiklan 1 kohtaa.

Rajamenettelyn

12

tulla

Poiketen siitä, mitä 34 artiklassa, 40 artiklan 2 kohdassa ja 55 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on vahvistettava tutkimusmenettelyn ja muutoksenhakumenettelyn kestoa koskevat säännökset, joilla varmistetaan, että jos päätökseen, jolla hakemus hylätään rajamenettelyn yhteydessä, haetaan muutosta, tällaista muutoksenhakua koskeva päätös tehdään
  12
  viikon kuluessa hakemuksen kirjaamisesta.

12

Raja-alueisiin kohdistuvien paineiden lievittämiseksi rajamenettelyn
  keston olisi oltava mahdollisimman lyhyt, ja samalla olisi taattava hakemusten perusteellinen ja oikeudenmukainen tutkiminen. Sen on katettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu päätös ja mahdollinen muutoksenhakua koskeva päätös, ja se on saatettava päätökseen
  kahdeksan
  viikon kuluessa siitä, kun hakemus on rekisteröity. Tämän ajanjakson jälkeen hakijan on saatava
  siirtyä eteenpäin
  jäsenvaltion alueelle, paitsi jos sovelletaan 41 a artiklan 1 kohtaa. Poiketen siitä, mitä 34 artiklassa, 40 artiklan 2 kohdassa ja 55 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on vahvistettava tutkimusmenettelyn ja muutoksenhakumenettelyn kestoa koskevat säännökset, joilla varmistetaan, että jos päätökseen, jolla hakemus hylätään rajamenettelyn yhteydessä, haetaan muutosta, tällaista muutoksenhakua koskeva päätös tehdään
  kahdeksan
  viikon kuluessa hakemuksen kirjaamisesta.

Raja-alueisiin kohdistuvien paineiden lievittämiseksi rajamenettelyn

kahdeksan

siirtyä eteenpäin

kahdeksan

Perustelu

Perustelu

20 viikon määräaika on kohtuuttoman pitkä, sillä hakijat joutuvat pysymään menettelyn ajan kauttakulkualueilla, mikä aiheuttaa raja-alueille suhteetonta taakkaa. Euroopan unionin tuomioistuin toteaa Unkarin kauttakulkualueesta 14. toukokuuta 2020 antamassaan tuomiossa, että ”erityiset menettelyt [rajalla] on toteutettava kohtuullisessa ajassa”, ja katsoo, että hakijan on päästävä tavanomaisen menettelyn piiriin jo neljän viikon jälkeen. Koska kauttakulkualueella pysyminen tarkoittaa vapaudenmenetystä, rajamenettelyt kauttakulkualueilla on hoidettava ripeästi. Yli kahdeksan viikon määräaika, joka on jo yli kaksinkertainen turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan mukaiseen määräaikaan (neljä viikkoa) nähden, olisi todennäköisesti kohtuuton sekä Euroopan unionin tuomioistuimen että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen näkemyksen mukaan. Useimmissa tapauksissa kahdeksan viikkoa riittää turvapaikkamenettelyn toteuttamiseen. Jos turvapaikkamenettely päättyy kielteiseen päätökseen, palauttamismenettelyä varten on käytettävissä toiset kahdeksan viikkoa. Jos menettelyn kokonaiskesto on yli kolme kuukautta, on epätodennäköistä, että palautus hoituu nopeasti, kuten rajamenettelyssä on tarkoitus.

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

COM(2020) 611 final – 15 kohta – 41 artiklan 13 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rajamenettelyn alaisten hakemusten tutkinnan aikana hakijat on pidettävä ulkorajalla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viimeistään [kahden kuukauden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] paikat, joissa rajamenettely toteutetaan ulkorajoilla taikka ulkorajan tai kauttakulkualueiden läheisyydessä, myös sovellettaessa 3 kohtaa, ja varmistettava, että kyseisten paikkojen kapasiteetti on riittävä kyseisessä kohdassa tarkoitettujen hakemusten käsittelyyn. Kaikista muutoksista niiden paikkojen tunnistamisessa, joissa rajamenettelyä sovelletaan, on ilmoitettava komissiolle kaksi kuukautta ennen muutosten voimaantuloa. | Rajamenettelyn alaisten hakemusten tutkinnan aikana hakijat on pidettävä ulkorajalla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viimeistään [kahden kuukauden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] paikat, joissa rajamenettely toteutetaan ulkorajoilla taikka ulkorajan tai kauttakulkualueiden läheisyydessä, myös sovellettaessa 3 kohtaa, ja varmistettava, että kyseisten paikkojen kapasiteetti on riittävä kyseisessä kohdassa tarkoitettujen hakemusten käsittelyyn.
  Ilmoitukseen on liitettävä raportti sen toimivaltaisen paikallis- ja alueviranomaisen kuulemisesta, jonka alueella menettelyt on määrä toteuttaa.
  Kaikista muutoksista niiden paikkojen tunnistamisessa, joissa rajamenettelyä sovelletaan, on ilmoitettava komissiolle kaksi kuukautta ennen muutosten voimaantuloa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rajamenettelyn alaisten hakemusten tutkinnan aikana hakijat on pidettävä ulkorajalla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viimeistään [kahden kuukauden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] paikat, joissa rajamenettely toteutetaan ulkorajoilla taikka ulkorajan tai kauttakulkualueiden läheisyydessä, myös sovellettaessa 3 kohtaa, ja varmistettava, että kyseisten paikkojen kapasiteetti on riittävä kyseisessä kohdassa tarkoitettujen hakemusten käsittelyyn. Kaikista muutoksista niiden paikkojen tunnistamisessa, joissa rajamenettelyä sovelletaan, on ilmoitettava komissiolle kaksi kuukautta ennen muutosten voimaantuloa.

Rajamenettelyn alaisten hakemusten tutkinnan aikana hakijat on pidettävä ulkorajalla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viimeistään [kahden kuukauden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] paikat, joissa rajamenettely toteutetaan ulkorajoilla taikka ulkorajan tai kauttakulkualueiden läheisyydessä, myös sovellettaessa 3 kohtaa, ja varmistettava, että kyseisten paikkojen kapasiteetti on riittävä kyseisessä kohdassa tarkoitettujen hakemusten käsittelyyn.
  Ilmoitukseen on liitettävä raportti sen toimivaltaisen paikallis- ja alueviranomaisen kuulemisesta, jonka alueella menettelyt on määrä toteuttaa.
  Kaikista muutoksista niiden paikkojen tunnistamisessa, joissa rajamenettelyä sovelletaan, on ilmoitettava komissiolle kaksi kuukautta ennen muutosten voimaantuloa.

Ilmoitukseen on liitettävä raportti sen toimivaltaisen paikallis- ja alueviranomaisen kuulemisesta, jonka alueella menettelyt on määrä toteuttaa.

Perustelu

Perustelu

Rajamenettelyjen toteuttamispaikkoja suunniteltaessa on tärkeää ottaa toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten tarpeet asianmukaisesti huomioon.

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

COM(2020) 611 final – 15 kohta – 41 artiklan 14 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tilanteissa, joissa jäsenvaltioiden 14 kohdan mukaisesti ilmoittamien paikkojen kapasiteetti on tilapäisesti riittämätön 3 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden käsittelemiseksi, jäsenvaltiot voivat ilmoitettuaan asiasta komissiolle nimetä muita paikkoja jäsenvaltion alueella hakijoiden vastaanottamiseksi väliaikaisesti ja mahdollisimman lyhyeksi ajaksi. | Tilanteissa, joissa jäsenvaltioiden 14 kohdan mukaisesti ilmoittamien paikkojen kapasiteetti on tilapäisesti riittämätön 3 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden käsittelemiseksi, jäsenvaltiot voivat
  toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan ja
  ilmoitettuaan asiasta komissiolle nimetä muita paikkoja jäsenvaltion alueella hakijoiden vastaanottamiseksi väliaikaisesti ja mahdollisimman lyhyeksi ajaksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tilanteissa, joissa jäsenvaltioiden 14 kohdan mukaisesti ilmoittamien paikkojen kapasiteetti on tilapäisesti riittämätön 3 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden käsittelemiseksi, jäsenvaltiot voivat ilmoitettuaan asiasta komissiolle nimetä muita paikkoja jäsenvaltion alueella hakijoiden vastaanottamiseksi väliaikaisesti ja mahdollisimman lyhyeksi ajaksi.

Tilanteissa, joissa jäsenvaltioiden 14 kohdan mukaisesti ilmoittamien paikkojen kapasiteetti on tilapäisesti riittämätön 3 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden käsittelemiseksi, jäsenvaltiot voivat
  toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan ja
  ilmoitettuaan asiasta komissiolle nimetä muita paikkoja jäsenvaltion alueella hakijoiden vastaanottamiseksi väliaikaisesti ja mahdollisimman lyhyeksi ajaksi.

toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan ja

Perustelu

Perustelu

Rajamenettelyjen toteuttamispaikkoja suunniteltaessa on tärkeää ottaa toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten tarpeet asianmukaisesti huomioon.

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

COM(2020) 611 final – 16 kohta – 41 a artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt on
  pidettävä
  enintään
  12
  viikon
  ajan
  ulkorajoilla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä
  olevissa paikoissa
  ; jos jäsenvaltio ei pysty sijoittamaan henkilöitä näihin paikkoihin, se voi käyttää muita alueellaan olevia paikkoja. Tämä
  12
   viikon ajanjakso on katsottava alkavaksi siitä, kun hakijalla, kolmannen maan kansalaisella tai kansalaisuudettomalla henkilöllä ei enää ole oikeutta jäädä maahan ja hänen ei sallita jäädä maahan. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt on
  majoitettava
  enintään
  kahdeksan
  viikon
  ajaksi
  ulkorajoilla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä
  oleviin paikkoihin
  ; jos jäsenvaltio ei pysty sijoittamaan henkilöitä näihin paikkoihin, se voi
  toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan
  käyttää muita alueellaan olevia paikkoja. Tämä
  kahdeksan
  viikon ajanjakso on katsottava alkavaksi siitä, kun hakijalla, kolmannen maan kansalaisella tai kansalaisuudettomalla henkilöllä ei enää ole oikeutta jäädä maahan ja hänen ei sallita jäädä maahan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt on
  pidettävä
  enintään
  12
  viikon
  ajan
  ulkorajoilla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä
  olevissa paikoissa
  ; jos jäsenvaltio ei pysty sijoittamaan henkilöitä näihin paikkoihin, se voi käyttää muita alueellaan olevia paikkoja. Tämä
  12
   viikon ajanjakso on katsottava alkavaksi siitä, kun hakijalla, kolmannen maan kansalaisella tai kansalaisuudettomalla henkilöllä ei enää ole oikeutta jäädä maahan ja hänen ei sallita jäädä maahan.

pidettävä

12

ajan

olevissa paikoissa

12

Edellä 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt on
  majoitettava
  enintään
  kahdeksan
  viikon
  ajaksi
  ulkorajoilla tai kauttakulkualueilla tai niiden läheisyydessä
  oleviin paikkoihin
  ; jos jäsenvaltio ei pysty sijoittamaan henkilöitä näihin paikkoihin, se voi
  toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan
  käyttää muita alueellaan olevia paikkoja. Tämä
  kahdeksan
  viikon ajanjakso on katsottava alkavaksi siitä, kun hakijalla, kolmannen maan kansalaisella tai kansalaisuudettomalla henkilöllä ei enää ole oikeutta jäädä maahan ja hänen ei sallita jäädä maahan.

majoitettava

kahdeksan

ajaksi

oleviin paikkoihin

toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan

kahdeksan

Perustelu

Perustelu

Rajamenettelyjen toteuttamispaikkoja suunniteltaessa on tärkeää ottaa toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten tarpeet asianmukaisesti huomioon. Raja-alueisiin kohdistuvien paineiden lievittämiseksi myös palauttamismenettelyn hoitamiseen olisi oltava käytettävissä enintään kahdeksan viikkoa. Euroopan unionin tuomioistuin toteaa Unkarin kauttakulkualueesta 14. toukokuuta 2020 antamassaan tuomiossa, että ”erityiset menettelyt [rajalla] on toteutettava kohtuullisessa ajassa”, ja katsoo, että hakijan on päästävä tavanomaisen menettelyn piiriin jo neljän viikon jälkeen. Koska kauttakulkualueella pysyminen tarkoittaa vapaudenmenetystä, rajamenettelyt kauttakulkualueilla on hoidettava ripeästi. Yli kahdeksan viikon määräaika, joka on jo yli kaksinkertainen turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan mukaiseen määräaikaan (neljä viikkoa) nähden, olisi todennäköisesti kohtuuton sekä Euroopan unionin tuomioistuimen että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen näkemyksen mukaan. Useimmissa tapauksissa kahdeksan viikkoa riittää turvapaikkamenettelyn toteuttamiseen. Jos turvapaikkamenettely päättyy kielteiseen päätökseen, palauttamismenettelyä varten on käytettävissä toiset kahdeksan viikkoa. Jos menettelyn kokonaiskesto on yli kolme kuukautta, on epätodennäköistä, että palautus hoituu nopeasti, kuten rajamenettelyssä on tarkoitus. Vuonna 2016 ehdotetun turvapaikkamenettelyasetuksen 34 artiklan mukaan päätökset hakemuksen tutkittavaksi ottamisesta ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen sopimusten soveltamisesta on tehtävä kuukauden kuluessa. Oikeudellisesti katsottuna olisikin kohtuutonta, että rajamenettelyn yhteydessä päätöksenteon määräaika olisi yli kaksi kuukautta. Lyhyen määräajan asettaminen on tarpeen myös siksi, että palautusten toteutuminen on todennäköisempää, kun menettely on hoidettu ripeästi ja odotusajat ovat mahdollisimman lyhyet. Lisäksi ehdotuksessa on käytettävä kaikkialla yhtenäistä terminologiaa. Monitulkintaisia ilmaisuja, jotka voisivat käytännössä viitata säilöönottoon, kuten ”pidettävä”, olisi vältettävä, ja niiden sijaan olisi käytettävä oikeudellisesti täsmällisiä ilmaisuja, esim. ”majoitettava”, kuten vastaanotto-olosuhteita koskevassa tarkistetussa direktiivissä on tehty.

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

COM(2020) 611 final – 18 kohta – 53 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on säädettävä, että rajamenettelyn yhteydessä tehtyyn päätökseen voidaan hakea muutosta
  vain yhdessä oikeusasteessa
  . | Jäsenvaltioiden on säädettävä, että rajamenettelyn yhteydessä tehtyyn päätökseen voidaan hakea muutosta
  perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisin oikeussuojakeinoin
  .
  Muutoksenhakuun sovelletaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä määräaikoja 55 artiklan mukaisesti. Hakijoilla on 54 artiklan mukaisesti oikeus jäädä jäsenvaltion alueelle muutoksenhakuajan päättymiseen asti sekä odottamaan muutoksenhaun tulosta
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että rajamenettelyn yhteydessä tehtyyn päätökseen voidaan hakea muutosta
  vain yhdessä oikeusasteessa
  .

vain yhdessä oikeusasteessa

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että rajamenettelyn yhteydessä tehtyyn päätökseen voidaan hakea muutosta
  perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisin oikeussuojakeinoin
  .
  Muutoksenhakuun sovelletaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä määräaikoja 55 artiklan mukaisesti. Hakijoilla on 54 artiklan mukaisesti oikeus jäädä jäsenvaltion alueelle muutoksenhakuajan päättymiseen asti sekä odottamaan muutoksenhaun tulosta
  .

perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisin oikeussuojakeinoin

Muutoksenhakuun sovelletaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä määräaikoja 55 artiklan mukaisesti. Hakijoilla on 54 artiklan mukaisesti oikeus jäädä jäsenvaltion alueelle muutoksenhakuajan päättymiseen asti sekä odottamaan muutoksenhaun tulosta

Perustelu

Perustelu

Muutoksenhaun rajoittaminen rajamenettelyn yhteydessä tiukasti vain yhteen oikeusasteeseen ja sitä koskeva tiukka määräaika merkitsevät kajoamista jäsenvaltioiden toimivaltaan, sillä rajamenettelyihin liittyvät oikeussuojakeinot kuuluvat niiden menettelyllisen itsemääräämisoikeuden piiriin. Jäsenvaltioiden on Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kuitenkin noudatettava perusoikeuskirjan 47 artiklaa, jossa määrätään, että oikeussuojakeinoja koskevien säännösten on oltava syrjimättömyysperiaatteen sekä vastaavuus- ja tehokkuusperiaatteiden mukaisia. Tämä tarkoittaa sitä, että syrjintä muihin turvapaikanhakijoiden nähden ja erilainen kohtelu kuin muissa vastaavissa hallinto-oikeudellisissa menettelyissä ei ole sallittua. Ehdotetun muutoksen avulla varmistetaan näiden vaatimusten täyttyminen. EU:n tasolla ei myöskään voida asettaa yhtenäistä määräaikaa, jonka kuluessa muutoksenhakupyyntöön on vastattava, joten määräaikojen osalta on parasta viitata kansallisen hallinto-oikeuden säännöksiin.

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

COM(2020) 612 final – Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seulonta olisi suoritettava ulkorajalla tai sen läheisyydessä
  ennen kuin asianomaisille henkilöille annetaan lupa tulla alueelle
  . Jäsenvaltioiden olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaisia toimenpiteitä estääkseen asianomaisten henkilöiden
  pääsyn
  alueelle seulonnan aikana. Yksittäistapauksissa tähän voi tarvittaessa liittyä säilöönotto, johon sovelletaan tätä asiaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä. | Seulonta olisi suoritettava ulkorajalla tai sen läheisyydessä. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaisia toimenpiteitä estääkseen asianomaisten henkilöiden
  etenemisen
  alueelle seulonnan aikana. Yksittäistapauksissa
  , paitsi jos on kyse alaikäisistä,
  tähän voi tarvittaessa liittyä säilöönotto, johon sovelletaan tätä asiaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä.
  Jos seulontamenettely johtaa etenemismahdollisuuden epäämiseen, sovelletaan Schengenin rajasäännöstön 14 artiklaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seulonta olisi suoritettava ulkorajalla tai sen läheisyydessä
  ennen kuin asianomaisille henkilöille annetaan lupa tulla alueelle
  . Jäsenvaltioiden olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaisia toimenpiteitä estääkseen asianomaisten henkilöiden
  pääsyn
  alueelle seulonnan aikana. Yksittäistapauksissa tähän voi tarvittaessa liittyä säilöönotto, johon sovelletaan tätä asiaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä.

ennen kuin asianomaisille henkilöille annetaan lupa tulla alueelle

pääsyn

Seulonta olisi suoritettava ulkorajalla tai sen läheisyydessä. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaisia toimenpiteitä estääkseen asianomaisten henkilöiden
  etenemisen
  alueelle seulonnan aikana. Yksittäistapauksissa
  , paitsi jos on kyse alaikäisistä,
  tähän voi tarvittaessa liittyä säilöönotto, johon sovelletaan tätä asiaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä.
  Jos seulontamenettely johtaa etenemismahdollisuuden epäämiseen, sovelletaan Schengenin rajasäännöstön 14 artiklaa.

etenemisen

, paitsi jos on kyse alaikäisistä,

Jos seulontamenettely johtaa etenemismahdollisuuden epäämiseen, sovelletaan Schengenin rajasäännöstön 14 artiklaa.

Perustelu

Perustelu

Kansainvälisessä oikeudessa suhtaudutaan torjuvasti hallinnollisiin syihin perustuvaan lasten vapaudenmenetykseen, ja Euroopan unionin tuomioistuimen mukaan alaikäisiä ei voida muuttoliikkeen yhteydessä systemaattisesti kohdella kuten aikuisia. Etenemismahdollisuuden epääminen seulonnan jälkeen on perusteltava kattavasti Schengenin rajasäännöstön mukaisesti.

Muutosehdotus 29

Muutosehdotus 29

COM(2020) 612 final – Johdanto-osan 20 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä asianmukaiset tilat seulontaa varten
  ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä
  ottaen huomioon maantieteelliset olosuhteet ja käytössä oleva infrastruktuuri ja varmistettava, että kiinni otetut kolmansien maiden kansalaiset ja rajanylityspaikalle saapuvat henkilöt voidaan nopeasti ohjata seulontaan. Seulontaan liittyvät tehtävät voidaan suorittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 2 artiklan 23 kohdassa tarkoitetuilla hotspot-alueilla. | Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä asianmukaiset tilat seulontaa varten ottaen huomioon
  toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten lausunnot,
  maantieteelliset olosuhteet ja käytössä oleva infrastruktuuri ja varmistettava, että kiinni otetut kolmansien maiden kansalaiset ja rajanylityspaikalle saapuvat henkilöt voidaan nopeasti ohjata seulontaan. Seulontaan liittyvät tehtävät voidaan suorittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 2 artiklan 23 kohdassa tarkoitetuilla hotspot-alueilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä asianmukaiset tilat seulontaa varten
  ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä
  ottaen huomioon maantieteelliset olosuhteet ja käytössä oleva infrastruktuuri ja varmistettava, että kiinni otetut kolmansien maiden kansalaiset ja rajanylityspaikalle saapuvat henkilöt voidaan nopeasti ohjata seulontaan. Seulontaan liittyvät tehtävät voidaan suorittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 2 artiklan 23 kohdassa tarkoitetuilla hotspot-alueilla.

ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä

Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä asianmukaiset tilat seulontaa varten ottaen huomioon
  toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten lausunnot,
  maantieteelliset olosuhteet ja käytössä oleva infrastruktuuri ja varmistettava, että kiinni otetut kolmansien maiden kansalaiset ja rajanylityspaikalle saapuvat henkilöt voidaan nopeasti ohjata seulontaan. Seulontaan liittyvät tehtävät voidaan suorittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 2 artiklan 23 kohdassa tarkoitetuilla hotspot-alueilla.

toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten lausunnot,

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltioiden olisi voitava valita asianmukaiset paikat kansallisten olosuhteidensa ja mahdollisuuksiensa mukaan. Niiden olisi eritoten voitava vähentää ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä sijaitsevien alueiden erityistä kuormitusta hyödyntämällä hajauttamismahdollisuuksia. Tässä yhteydessä on tärkeää, että seulontapaikkoja suunniteltaessa otetaan toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten tarpeet asianmukaisesti huomioon.

Muutosehdotus 30

Muutosehdotus 30

COM(2020) 612 final – Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seulonnasta vastaavien viranomaisten on täytettävä tietolomake seulonnan aikana. Lomake olisi toimitettava kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia käsitteleville viranomaisille tai palauttamisesta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille riippuen siitä, minkä viranomaisen huostaan henkilö on saatettu. Ensin mainitussa tapauksessa seulonnasta vastaavien viranomaisten olisi myös ilmoitettava kaikki seikat, jotka saattavat vaikuttaa merkityksellisiltä sen määrittelemiseksi, onko toimivaltaisten viranomaisten toimitettava asianomaisen kolmannen maan kansalaisen hakemus nopeutettuun tutkinta- tai rajamenettelyyn. | Seulonnasta vastaavien viranomaisten on täytettävä tietolomake seulonnan aikana. Lomake olisi toimitettava kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia käsitteleville viranomaisille tai palauttamisesta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille riippuen siitä, minkä viranomaisen huostaan henkilö on saatettu.
  Lisäksi se olisi tarvittaessa toimitettava niille viranomaisille, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa terveyden ja turvallisuuden suojelusta, ja/tai erityisen haavoittuvassa asemassa olevista henkilöistä, kuten ilman huoltajaa olevista alaikäisistä tai yksin matkustavista naisista, vastaaville viranomaisille.
  Ensin mainitussa tapauksessa seulonnasta vastaavien viranomaisten olisi myös ilmoitettava kaikki seikat,
  etenkin mahdolliset erityiset haavoittuvuudet,
  jotka saattavat vaikuttaa merkityksellisiltä sen määrittelemiseksi, onko toimivaltaisten viranomaisten toimitettava asianomaisen kolmannen maan kansalaisen hakemus nopeutettuun tutkinta- tai rajamenettelyyn. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seulonnasta vastaavien viranomaisten on täytettävä tietolomake seulonnan aikana. Lomake olisi toimitettava kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia käsitteleville viranomaisille tai palauttamisesta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille riippuen siitä, minkä viranomaisen huostaan henkilö on saatettu. Ensin mainitussa tapauksessa seulonnasta vastaavien viranomaisten olisi myös ilmoitettava kaikki seikat, jotka saattavat vaikuttaa merkityksellisiltä sen määrittelemiseksi, onko toimivaltaisten viranomaisten toimitettava asianomaisen kolmannen maan kansalaisen hakemus nopeutettuun tutkinta- tai rajamenettelyyn.

Seulonnasta vastaavien viranomaisten on täytettävä tietolomake seulonnan aikana. Lomake olisi toimitettava kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia käsitteleville viranomaisille tai palauttamisesta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille riippuen siitä, minkä viranomaisen huostaan henkilö on saatettu.
  Lisäksi se olisi tarvittaessa toimitettava niille viranomaisille, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa terveyden ja turvallisuuden suojelusta, ja/tai erityisen haavoittuvassa asemassa olevista henkilöistä, kuten ilman huoltajaa olevista alaikäisistä tai yksin matkustavista naisista, vastaaville viranomaisille.
  Ensin mainitussa tapauksessa seulonnasta vastaavien viranomaisten olisi myös ilmoitettava kaikki seikat,
  etenkin mahdolliset erityiset haavoittuvuudet,
  jotka saattavat vaikuttaa merkityksellisiltä sen määrittelemiseksi, onko toimivaltaisten viranomaisten toimitettava asianomaisen kolmannen maan kansalaisen hakemus nopeutettuun tutkinta- tai rajamenettelyyn.

Lisäksi se olisi tarvittaessa toimitettava niille viranomaisille, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa terveyden ja turvallisuuden suojelusta, ja/tai erityisen haavoittuvassa asemassa olevista henkilöistä, kuten ilman huoltajaa olevista alaikäisistä tai yksin matkustavista naisista, vastaaville viranomaisille.

etenkin mahdolliset erityiset haavoittuvuudet,

Perustelu

Perustelu

Perusteltujen terveyteen tai turvallisuuteen liittyvien epäilyjen ilmetessä lomake olisi toimitettava eteenpäin asianmukaisille toimivaltaisille viranomaisille. Vaikka näiden viranomaisten olisikin tarkoitus osallistua seulontaan, tulee myös varmistaa, että ne saavat kaikki asiaankuuluvat tiedot. Sama pätee tapauksiin, joissa seulonnan yhteydessä havaitaan erityisiä haavoittuvuuksia, jos asiasta on kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa jokin muu kuin kohdassa mainittu viranomainen. Näin on yleensä lasten mutta mahdollisesti myös ihmiskaupan uhrien ja muiden ryhmien kohdalla. On tärkeää ottaa huomioon erityisesti ne haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät, jotka saattavat joutua hyväksikäytön uhreiksi maahanmuuttoprosessin eri vaiheissa, eli esimerkiksi ilman huoltajaa olevat alaikäiset ja yksin matkustavat naiset.

Muutosehdotus 31

Muutosehdotus 31

COM(2020) 612 final – 3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3 artikla | 3 artikla |
| Seulonta ulkorajalla | Seulonta ulkorajalla |
| 1.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka | 1.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka |
| (a) | on otettu kiinni siinä yhteydessä, kun he ovat ylittäneet jäsenvaltion ulkorajan luvattomasti maitse, meritse tai ilmateitse, lukuun ottamatta kolmansien maiden kansalaisia, joilta jäsenvaltion ei edellytetä ottavan biometrisiä tietoja asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan nojalla, muusta syystä kuin heidän ikänsä vuoksi, tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 artikla

3 artikla

Seulonta ulkorajalla

Seulonta ulkorajalla

1.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka

1.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka

(a)

on otettu kiinni siinä yhteydessä, kun he ovat ylittäneet jäsenvaltion ulkorajan luvattomasti maitse, meritse tai ilmateitse, lukuun ottamatta kolmansien maiden kansalaisia, joilta jäsenvaltion ei edellytetä ottavan biometrisiä tietoja asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan nojalla, muusta syystä kuin heidän ikänsä vuoksi, tai

| (a) | on otettu kiinni siinä yhteydessä, kun he ovat ylittäneet jäsenvaltion ulkorajan luvattomasti maitse, meritse tai ilmateitse, lukuun ottamatta kolmansien maiden kansalaisia, joilta jäsenvaltion ei edellytetä ottavan biometrisiä tietoja asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan nojalla, muusta syystä kuin heidän ikänsä vuoksi, tai |
| --- | --- |

(a)

on otettu kiinni siinä yhteydessä, kun he ovat ylittäneet jäsenvaltion ulkorajan luvattomasti maitse, meritse tai ilmateitse, lukuun ottamatta kolmansien maiden kansalaisia, joilta jäsenvaltion ei edellytetä ottavan biometrisiä tietoja asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan nojalla, muusta syystä kuin heidän ikänsä vuoksi, tai

| (b) | jotka ovat tulleet maihin jonkin jäsenvaltion alueella etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena. |
| --- | --- |

(b)

jotka ovat tulleet maihin jonkin jäsenvaltion alueella etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena.

| (b) | jotka ovat tulleet maihin jonkin jäsenvaltion alueella etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena. |
| --- | --- |

(b)

jotka ovat tulleet maihin jonkin jäsenvaltion alueella etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena.

Seulontaa sovelletaan kyseisiin henkilöihin riippumatta siitä, ovatko he hakeneet kansainvälistä suojelua.

Seulontaa sovelletaan kyseisiin henkilöihin riippumatta siitä, ovatko he hakeneet kansainvälistä suojelua
  , ja sen suorittaa kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltainen viranomainen, joka on asetuksen (EU) 2016/399 (”Schengenin rajasäännöstö”) 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vastuussa maahanpääsyn epäämisestä
  .

, ja sen suorittaa kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltainen viranomainen, joka on asetuksen (EU) 2016/399 (”Schengenin rajasäännöstö”) 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vastuussa maahanpääsyn epäämisestä

Perustelu

Perustelu

Seulonta tuo monien etulinjan jäsenvaltioiden kannalta ennestäänkin työläisiin muuttoliikkeen hallintaprosesseihin yhden vaiheen lisää. Jotta tämä ei vaatisi erillistä menettelyä, josta aiheutuu merkittävää lisärasitetta erityisesti etulinjan valtioille, alueiden komitea ehdottaa, että ulkorajoilla suoritettava seulonta, jota sovelletaan niihin maahantulijoihin, jotka eivät täytä maahantuloedellytyksiä, yhdistettäisiin rajatarkastuksiin ja annettaisiin niiden kansallisten viranomaisten tehtäväksi, jotka ovat asetuksen (EU) 2016/399 (”Schengenin rajasäännöstö”) 14 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaisesti vastuussa maahanpääsyn epäämisestä. Seulonnan nivominen tällä tavoin rajatarkastusprosessiin ja rajaviranomaisten tehtäviin takaa paremmin sen, että seulonta voi täyttää toivotun tarkoituksensa eli että kiinniotetut henkilöt saadaan ohjattua asianmukaisiin menettelyihin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja nämä menettelyt voidaan aloittaa viipymättä ja ilman, että prosessi keskeytyy. Koska 3 artiklassa tarkoitettujen kolmansien maiden kansalaisten suhteen voidaan toimia kolmella mahdollisella tavalla (maahanpääsyn epääminen, asian saattaminen palauttamismenettelystä vastaavien viranomaisten käsiteltäväksi tai asian saattaminen turvapaikkaviranomaisten tai turvapaikkamenettelystä yhteisvastuumekanismin perusteella vastuussa olevan jäsenvaltion käsiteltäväksi), joista yksi on asetuksen (EU) 2016/399 (”Schengenin rajasäännöstö”) 14 artiklan mukainen käännyttäminen rajalla, seulonnan järjestäminen edellä esitetyn mukaisesti takaa yhtenäisen toimintatavan ja yhteyden seulonnan ja mahdollisen maahanpääsyn epäämisen välillä, mikä helpottaa huomattavasti menettelyn tehokasta toteuttamista. Lisäksi seulonnan tulos voidaan ottaa huomioon maahantulon epäämistä koskevassa päätöksenteossa ilman muita välivaiheita.

Muutosehdotus 32

Muutosehdotus 32

COM(2020) 612 final – 5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seulonta jäsenvaltioiden alueella
  Jäsenvaltioiden on sovellettava seulontaa alueellaan tavattuihin kolmansien maiden kansalaisiin, jos ei ole viitteitä siitä, että he ovat ylittäneet ulkorajan tullakseen jäsenvaltioiden alueelle luvallisesti. | Seulonta jäsenvaltioiden alueella
  Jäsenvaltioiden on sovellettava seulontaa alueellaan tavattuihin kolmansien maiden kansalaisiin, jos ei ole viitteitä siitä, että he ovat ylittäneet ulkorajan tullakseen jäsenvaltioiden alueelle luvallisesti.
  Jäsenvaltioiden viranomaisiin kohdistuvien paineiden vähentämiseksi olisi vältettävä seulontaan kuuluvien tehtävien osittaista päällekkäisyyttä esimerkiksi kansainvälisen suojelun hakemiseen liittyvien menettelyjen yhteydessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seulonta jäsenvaltioiden alueella

Jäsenvaltioiden on sovellettava seulontaa alueellaan tavattuihin kolmansien maiden kansalaisiin, jos ei ole viitteitä siitä, että he ovat ylittäneet ulkorajan tullakseen jäsenvaltioiden alueelle luvallisesti.

Seulonta jäsenvaltioiden alueella

Jäsenvaltioiden on sovellettava seulontaa alueellaan tavattuihin kolmansien maiden kansalaisiin, jos ei ole viitteitä siitä, että he ovat ylittäneet ulkorajan tullakseen jäsenvaltioiden alueelle luvallisesti.
  Jäsenvaltioiden viranomaisiin kohdistuvien paineiden vähentämiseksi olisi vältettävä seulontaan kuuluvien tehtävien osittaista päällekkäisyyttä esimerkiksi kansainvälisen suojelun hakemiseen liittyvien menettelyjen yhteydessä.

Jäsenvaltioiden viranomaisiin kohdistuvien paineiden vähentämiseksi olisi vältettävä seulontaan kuuluvien tehtävien osittaista päällekkäisyyttä esimerkiksi kansainvälisen suojelun hakemiseen liittyvien menettelyjen yhteydessä.

Perustelu

Perustelu

Seulonta tulee suorittaa erikseen vain tarpeen vaatiessa. Kansainvälistä suojelua haettaessa osa seulontaan kuuluvista tehtävistä (henkilön tunnistaminen ja erityisten haavoittuvuuksien toteaminen) sisältyy jo Eurodac-asetuksen ja vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin mukaisiin velvoitteisiin, jolloin seulonta olisi suoritettava näiden menettelyjen yhteydessä.

Muutosehdotus 33

Muutosehdotus 33

COM(2020) 612 final – 6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6 artikla | 6 artikla |
| Seulontaa koskevat vaatimukset | Seulontaa koskevat vaatimukset |
| 1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava
  ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä
  sijaitsevissa paikoissa. | 1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  sijaitsevissa
  sopivissa
  paikoissa
  , jotka määritetään toimivaltaisen paikallis- tai alueviranomaisen kuulemisen jälkeen
  . |
| 2.   Edellä 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava jossakin sopivassa paikassa jäsenvaltion alueella. | 2.   Edellä 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava jossakin sopivassa paikassa jäsenvaltion alueella.
  Paikka määritetään toimivaltaisen paikallis- tai alueviranomaisen kuulemisen jälkeen. |
| 3.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen viiden päivän kuluessa siitä, kun henkilö on otettu kiinni ulkoraja-alueella, tullut maihin kyseisen jäsenvaltion alueella tai ilmoittautunut rajanylityspaikalla. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa suhteettoman monelle kolmannen maan kansalaiselle on tehtävä seulonta samanaikaisesti, minkä vuoksi seulontaa ei käytännössä voida saattaa päätökseen kyseisessä määräajassa, viiden päivän määräaikaa voidaan pidentää enintään viidellä lisäpäivällä. | 3.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen viiden päivän kuluessa siitä, kun henkilö on otettu kiinni ulkoraja-alueella, tullut maihin kyseisen jäsenvaltion alueella tai ilmoittautunut rajanylityspaikalla. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa suhteettoman monelle kolmannen maan kansalaiselle on tehtävä seulonta samanaikaisesti, minkä vuoksi seulontaa ei käytännössä voida saattaa päätökseen kyseisessä määräajassa, viiden päivän määräaikaa voidaan pidentää enintään viidellä lisäpäivällä. |
| Jos 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut henkilöt, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 ja 3 kohtaa, oleskelevat fyysisesti ulkorajalla yli 72 tuntia, seulonnan kesto on lyhennettävä kahteen päivään. | Jos 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut henkilöt, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 ja 3 kohtaa, oleskelevat fyysisesti ulkorajalla yli 72 tuntia, seulonnan kesto on lyhennettävä kahteen päivään.


  Syrjivien menettelytapojen estämiseksi on joka tapauksessa huolehdittava siitä, että kukin tapaus arvioidaan asianmukaisesti. |
| 4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista viipymättä komissiolle. Niiden on myös ilmoitettava komissiolle heti, kun perusteet seulonta-ajan pidentämiselle ovat lakanneet. | 4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista viipymättä komissiolle. Niiden on myös ilmoitettava komissiolle heti, kun perusteet seulonta-ajan pidentämiselle ovat lakanneet. |
| 5.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen kolmen päivän kuluessa kiinniotosta. | 5.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen kolmen päivän kuluessa kiinniotosta. |
| 6.   Seulontaan on sisällyttävä seuraavat pakolliset osat: | 6.   Seulontaan on sisällyttävä seuraavat pakolliset osat: |
| (a) | 9 artiklassa tarkoitettu alustava terveys- ja haavoittuvuustarkastus; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6 artikla

6 artikla

Seulontaa koskevat vaatimukset

Seulontaa koskevat vaatimukset

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava
  ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä
  sijaitsevissa paikoissa.

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  sijaitsevissa
  sopivissa
  paikoissa
  , jotka määritetään toimivaltaisen paikallis- tai alueviranomaisen kuulemisen jälkeen
  .

2.   Edellä 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava jossakin sopivassa paikassa jäsenvaltion alueella.

2.   Edellä 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on suoritettava jossakin sopivassa paikassa jäsenvaltion alueella.
  Paikka määritetään toimivaltaisen paikallis- tai alueviranomaisen kuulemisen jälkeen.

3.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen viiden päivän kuluessa siitä, kun henkilö on otettu kiinni ulkoraja-alueella, tullut maihin kyseisen jäsenvaltion alueella tai ilmoittautunut rajanylityspaikalla. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa suhteettoman monelle kolmannen maan kansalaiselle on tehtävä seulonta samanaikaisesti, minkä vuoksi seulontaa ei käytännössä voida saattaa päätökseen kyseisessä määräajassa, viiden päivän määräaikaa voidaan pidentää enintään viidellä lisäpäivällä.

3.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen viiden päivän kuluessa siitä, kun henkilö on otettu kiinni ulkoraja-alueella, tullut maihin kyseisen jäsenvaltion alueella tai ilmoittautunut rajanylityspaikalla. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa suhteettoman monelle kolmannen maan kansalaiselle on tehtävä seulonta samanaikaisesti, minkä vuoksi seulontaa ei käytännössä voida saattaa päätökseen kyseisessä määräajassa, viiden päivän määräaikaa voidaan pidentää enintään viidellä lisäpäivällä.

Jos 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut henkilöt, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 ja 3 kohtaa, oleskelevat fyysisesti ulkorajalla yli 72 tuntia, seulonnan kesto on lyhennettävä kahteen päivään.

Jos 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut henkilöt, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 14 artiklan 1 ja 3 kohtaa, oleskelevat fyysisesti ulkorajalla yli 72 tuntia, seulonnan kesto on lyhennettävä kahteen päivään.

Syrjivien menettelytapojen estämiseksi on joka tapauksessa huolehdittava siitä, että kukin tapaus arvioidaan asianmukaisesti.

Syrjivien menettelytapojen estämiseksi on joka tapauksessa huolehdittava siitä, että kukin tapaus arvioidaan asianmukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista viipymättä komissiolle. Niiden on myös ilmoitettava komissiolle heti, kun perusteet seulonta-ajan pidentämiselle ovat lakanneet.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista viipymättä komissiolle. Niiden on myös ilmoitettava komissiolle heti, kun perusteet seulonta-ajan pidentämiselle ovat lakanneet.

5.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen kolmen päivän kuluessa kiinniotosta.

5.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu seulonta on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa saatettava päätökseen kolmen päivän kuluessa kiinniotosta.

6.   Seulontaan on sisällyttävä seuraavat pakolliset osat:

6.   Seulontaan on sisällyttävä seuraavat pakolliset osat:

(a)

9 artiklassa tarkoitettu alustava terveys- ja haavoittuvuustarkastus;

| (b) | 10 artiklassa tarkoitettu tunnistaminen; |
| --- | --- |

(b)

10 artiklassa tarkoitettu tunnistaminen;

| (c) | 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu biometristen tietojen kirjaaminen asianmukaisiin tietokantoihin siltä osin kuin sitä ei ole vielä tehty; |
| --- | --- |

(c)

14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu biometristen tietojen kirjaaminen asianmukaisiin tietokantoihin siltä osin kuin sitä ei ole vielä tehty;

| (d) | 11 artiklassa tarkoitettu turvallisuustarkastus; |
| --- | --- |

(d)

11 artiklassa tarkoitettu turvallisuustarkastus;

| (e) | 13 artiklassa tarkoitetun tietolomakkeen täyttäminen; |
| --- | --- |

(e)

13 artiklassa tarkoitetun tietolomakkeen täyttäminen;

| (f) | 14 artiklassa tarkoitettu ohjaaminen asianmukaiseen menettelyyn. |
| --- | --- |

(f)

14 artiklassa tarkoitettu ohjaaminen asianmukaiseen menettelyyn.

| (a) | 9 artiklassa tarkoitettu alustava terveys- ja haavoittuvuustarkastus; |
| --- | --- |

(a)

9 artiklassa tarkoitettu alustava terveys- ja haavoittuvuustarkastus;

| (b) | 10 artiklassa tarkoitettu tunnistaminen; |
| --- | --- |

(b)

10 artiklassa tarkoitettu tunnistaminen;

| (c) | 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu biometristen tietojen kirjaaminen asianmukaisiin tietokantoihin siltä osin kuin sitä ei ole vielä tehty; |
| --- | --- |

(c)

14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu biometristen tietojen kirjaaminen asianmukaisiin tietokantoihin siltä osin kuin sitä ei ole vielä tehty;

| (d) | 11 artiklassa tarkoitettu turvallisuustarkastus; |
| --- | --- |

(d)

11 artiklassa tarkoitettu turvallisuustarkastus;

| (e) | 13 artiklassa tarkoitetun tietolomakkeen täyttäminen; |
| --- | --- |

(e)

13 artiklassa tarkoitetun tietolomakkeen täyttäminen;

| (f) | 14 artiklassa tarkoitettu ohjaaminen asianmukaiseen menettelyyn. |
| --- | --- |

(f)

14 artiklassa tarkoitettu ohjaaminen asianmukaiseen menettelyyn.

7.   Jäsenvaltioiden on nimettävä
  toimivaltaiset
  viranomaiset
  suorittamaan seulonta
  .

7.   Jäsenvaltioiden on nimettävä
  seulonnan suorittamisesta vastaavat
  viranomaiset
  3 ja 5 artiklaa noudattaen
  .

Jäsenvaltioiden on nimettävä pätevää lääketieteellistä henkilöstöä suorittamaan 9 artiklassa säädetty terveystarkastus. Kansallisten lastensuojeluviranomaisten ja kansallisten ihmiskaupan torjunnan raportoijien on tarvittaessa oltava mukana.

Jäsenvaltioiden on nimettävä pätevää lääketieteellistä henkilöstöä suorittamaan 9 artiklassa säädetty terveystarkastus. Kansallisten lastensuojeluviranomaisten ja kansallisten ihmiskaupan torjunnan raportoijien on tarvittaessa oltava mukana.

Toimivaltaisten viranomaisten apuna ja tukena seulonnan toteuttamisessa voi olla Euroopan raja- ja merivartioviraston ja [Euroopan unionin turvapaikkaviraston] asiantuntijoita tai yhteyshenkilöitä ja tukiryhmiä.

Toimivaltaisten viranomaisten apuna ja tukena seulonnan toteuttamisessa voi olla Euroopan raja- ja merivartioviraston ja [Euroopan unionin turvapaikkaviraston] asiantuntijoita tai yhteyshenkilöitä ja tukiryhmiä.

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltioiden olisi voitava valita asianmukaiset paikat kansallisten olosuhteidensa ja mahdollisuuksiensa mukaan. Niiden olisi eritoten voitava vähentää ulkorajoilla tai niiden läheisyydessä sijaitsevien alueiden erityistä kuormitusta hyödyntämällä hajauttamismahdollisuuksia. Seulontapaikkoja suunniteltaessa on otettava toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten tarpeet asianmukaisesti huomioon.

Seulontamenettelyä ei saa hoitaa syrjivällä tavalla. Vastuualueiden päällekkäisyyksien välttämiseksi seulonnasta vastaavien viranomaisten nimeämisessä on noudatettava 3 ja 5 artiklaan ehdotettuja säännöksiä.

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

COM(2020) 612 final – 9 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos on viitteitä haavoittuvuuksista tai erityisistä vastaanotto- tai menettelytarpeista, asianomaisen kolmannen maan kansalaisen on saatava ajoissa asianmukaista tukea fyysisen ja mielenterveytensä perusteella. Alaikäisten osalta tukea antaa alaikäisten kanssa toimimiseen koulutettu ja pätevä henkilöstö yhteistyössä lastensuojeluviranomaisten kanssa. | Jos on viitteitä haavoittuvuuksista tai erityisistä vastaanotto- tai menettelytarpeista, asianomaisen kolmannen maan kansalaisen on saatava
  virallisesti hyväksytyiltä asiaan erikoistuneilta neuvontapalveluilta tai toimivaltaisilta viranomaisilta
  ajoissa asianmukaista tukea fyysisen ja mielenterveytensä perusteella.
  On myös varmistettava, että käytettävissä on sopivaa ammattihenkilöstöä, joka voi huolehtia tiettyjen kolmansien maiden kansalaisten ryhmien, kuten raskaana olevien naisten, sukupuoliperusteisen tai seksuaalisen väkivallan uhrien, vammaisten henkilöiden ja hlbtiq-henkilöiden, erityistarpeista.
  Alaikäisten osalta tukea antaa alaikäisten kanssa toimimiseen koulutettu ja pätevä henkilöstö yhteistyössä lastensuojeluviranomaisten kanssa.
  Tätä varten alaikäisten läsnäolosta on ilmoitettava viipymättä lastensuojelusta vastaaville kansallisille viranomaisille. Seulontaa ei tehdä ilman huoltajaa oleville alaikäisille, ja heidät on saatettava välittömästi toimivaltaisten lastensuojeluviranomaisten huostaan. Jos on viitteitä 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista vakavista turvallisuusriskeistä, tästä on ilmoitettava myös asianmukaisille toimivaltaisille viranomaisille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos on viitteitä haavoittuvuuksista tai erityisistä vastaanotto- tai menettelytarpeista, asianomaisen kolmannen maan kansalaisen on saatava ajoissa asianmukaista tukea fyysisen ja mielenterveytensä perusteella. Alaikäisten osalta tukea antaa alaikäisten kanssa toimimiseen koulutettu ja pätevä henkilöstö yhteistyössä lastensuojeluviranomaisten kanssa.

Jos on viitteitä haavoittuvuuksista tai erityisistä vastaanotto- tai menettelytarpeista, asianomaisen kolmannen maan kansalaisen on saatava
  virallisesti hyväksytyiltä asiaan erikoistuneilta neuvontapalveluilta tai toimivaltaisilta viranomaisilta
  ajoissa asianmukaista tukea fyysisen ja mielenterveytensä perusteella.
  On myös varmistettava, että käytettävissä on sopivaa ammattihenkilöstöä, joka voi huolehtia tiettyjen kolmansien maiden kansalaisten ryhmien, kuten raskaana olevien naisten, sukupuoliperusteisen tai seksuaalisen väkivallan uhrien, vammaisten henkilöiden ja hlbtiq-henkilöiden, erityistarpeista.
  Alaikäisten osalta tukea antaa alaikäisten kanssa toimimiseen koulutettu ja pätevä henkilöstö yhteistyössä lastensuojeluviranomaisten kanssa.
  Tätä varten alaikäisten läsnäolosta on ilmoitettava viipymättä lastensuojelusta vastaaville kansallisille viranomaisille. Seulontaa ei tehdä ilman huoltajaa oleville alaikäisille, ja heidät on saatettava välittömästi toimivaltaisten lastensuojeluviranomaisten huostaan. Jos on viitteitä 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista vakavista turvallisuusriskeistä, tästä on ilmoitettava myös asianmukaisille toimivaltaisille viranomaisille.

virallisesti hyväksytyiltä asiaan erikoistuneilta neuvontapalveluilta tai toimivaltaisilta viranomaisilta

On myös varmistettava, että käytettävissä on sopivaa ammattihenkilöstöä, joka voi huolehtia tiettyjen kolmansien maiden kansalaisten ryhmien, kuten raskaana olevien naisten, sukupuoliperusteisen tai seksuaalisen väkivallan uhrien, vammaisten henkilöiden ja hlbtiq-henkilöiden, erityistarpeista.

Tätä varten alaikäisten läsnäolosta on ilmoitettava viipymättä lastensuojelusta vastaaville kansallisille viranomaisille. Seulontaa ei tehdä ilman huoltajaa oleville alaikäisille, ja heidät on saatettava välittömästi toimivaltaisten lastensuojeluviranomaisten huostaan. Jos on viitteitä 40 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista vakavista turvallisuusriskeistä, tästä on ilmoitettava myös asianmukaisille toimivaltaisille viranomaisille.

Perustelu

Perustelu

Jos erityisiä haavoittuvuuksia havaitaan, tukea on pikaisen asiantuntija-avun takaamiseksi annettava asiaan erikoistuneiden neuvontapalvelujen tai tällaisten henkilöiden suojelusta vastaavien viranomaisten toimesta. Lisäksi on huolehdittava siitä, että alaikäisten läsnäolosta ilmoitetaan välittömästi toimivaltaisille lastensuojeluviranomaisille. Jos on kyse ilman huoltajaa olevista alaikäisistä, heidät on saatettava toimivaltaisten viranomaisten huostaan, jotta nämä voivat ryhtyä kansainvälisen, EU:n ja kansallisen oikeuden mukaisiin suojelu- ja tukitoimenpiteisiin ja erityisesti jotta alaikäiselle voidaan nimetä edunvalvoja tai edustaja. Myös hlbtiq-henkilöt tarvitsevat suojelua, koska he ovat niin ikään haavoittuvimpiin kuuluva maahanmuuttajien ryhmä. Heitä tulee Eurooppaan tällä hetkellä paljon, mutta heitä varten ei ole varsinaisia suojelujärjestelmiä.

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

COM(2020) 612 final – 14 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 14 artikla | 14 artikla |
| Seulonnan tulos | Seulonnan tulos |
| [– –] | [– –] |
| 2.   Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tehneet kolmansien maiden kansalaiset on saatettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] XY artiklassa tarkoitettujen viranomaisten huostaan, ja näille on toimitettava myös tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettu lomake. Tällöin seulonnan suorittavien viranomaisten on viitattava tietolomakkeessa kaikkiin seikkoihin, jotka ensi näkemältä
  vaikuttavat merkityksellisiltä kyseisten
  kolmansien maiden
  kansalaisten ohjaamiseksi
  nopeutettuun tutkintamenettelyyn tai rajamenettelyyn. | 2.   Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tehneet kolmansien maiden kansalaiset on saatettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] XY artiklassa tarkoitettujen viranomaisten huostaan, ja näille on toimitettava myös tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettu lomake. Tällöin seulonnan suorittavien viranomaisten on viitattava tietolomakkeessa kaikkiin seikkoihin, jotka ensi näkemältä
  puhuvat sen puolesta tai sitä vastaan, että kyseiset
  kolmansien maiden
  kansalaiset ohjataan
  nopeutettuun tutkintamenettelyyn tai rajamenettelyyn.
  Erityisesti on tuotava esiin erityisiin haavoittuvuuksiin liittyvät havainnot tai epäilyt, ennen kaikkea kun on kyse ilman huoltajaa olevista alaikäisistä. |
| [– –] | [– –] |
| 7.   Jos 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden kansalaiset ohjataan sopivaan turvapaikka- tai palauttamismenettelyyn, seulonta päättyy. Vaikka kaikkia tarkastuksia ei olisi saatettu päätökseen 6 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa määräajoissa, seulonta on kuitenkin lopetettava kyseisen henkilön osalta, ja hänet on ohjattava asianmukaiseen menettelyyn. | 7
  .
     
  Terveyden, turvallisuuden tai erityisryhmien suojelusta vastaaville viranomaisille on tarvittaessa ilmoitettava asioista, ja asianomaiset henkilöt on saatettava näiden viranomaisten huostaan, jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään. |
| | 8
  .   Jos 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden kansalaiset ohjataan sopivaan turvapaikka- tai palauttamismenettelyyn, seulonta päättyy. Vaikka kaikkia tarkastuksia ei olisi saatettu päätökseen 6 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa määräajoissa, seulonta on kuitenkin lopetettava kyseisen henkilön osalta, ja hänet on ohjattava asianmukaiseen menettelyyn. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

14 artikla

14 artikla

Seulonnan tulos

Seulonnan tulos

[– –]

[– –]

2.   Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tehneet kolmansien maiden kansalaiset on saatettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] XY artiklassa tarkoitettujen viranomaisten huostaan, ja näille on toimitettava myös tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettu lomake. Tällöin seulonnan suorittavien viranomaisten on viitattava tietolomakkeessa kaikkiin seikkoihin, jotka ensi näkemältä
  vaikuttavat merkityksellisiltä kyseisten
  kolmansien maiden
  kansalaisten ohjaamiseksi
  nopeutettuun tutkintamenettelyyn tai rajamenettelyyn.

2.   Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tehneet kolmansien maiden kansalaiset on saatettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] XY artiklassa tarkoitettujen viranomaisten huostaan, ja näille on toimitettava myös tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettu lomake. Tällöin seulonnan suorittavien viranomaisten on viitattava tietolomakkeessa kaikkiin seikkoihin, jotka ensi näkemältä
  puhuvat sen puolesta tai sitä vastaan, että kyseiset
  kolmansien maiden
  kansalaiset ohjataan
  nopeutettuun tutkintamenettelyyn tai rajamenettelyyn.
  Erityisesti on tuotava esiin erityisiin haavoittuvuuksiin liittyvät havainnot tai epäilyt, ennen kaikkea kun on kyse ilman huoltajaa olevista alaikäisistä.

[– –]

[– –]

7.   Jos 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden kansalaiset ohjataan sopivaan turvapaikka- tai palauttamismenettelyyn, seulonta päättyy. Vaikka kaikkia tarkastuksia ei olisi saatettu päätökseen 6 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa määräajoissa, seulonta on kuitenkin lopetettava kyseisen henkilön osalta, ja hänet on ohjattava asianmukaiseen menettelyyn.

7
  .
     
  Terveyden, turvallisuuden tai erityisryhmien suojelusta vastaaville viranomaisille on tarvittaessa ilmoitettava asioista, ja asianomaiset henkilöt on saatettava näiden viranomaisten huostaan, jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään.

8
  .   Jos 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden kansalaiset ohjataan sopivaan turvapaikka- tai palauttamismenettelyyn, seulonta päättyy. Vaikka kaikkia tarkastuksia ei olisi saatettu päätökseen 6 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa määräajoissa, seulonta on kuitenkin lopetettava kyseisen henkilön osalta, ja hänet on ohjattava asianmukaiseen menettelyyn.

Perustelu

Perustelu

Jotta voidaan varmistaa, ettei henkilöitä, joilla on erityisiä haavoittuvuuksia, ohjata rajamenettelyyn tai nopeutettuun menettelyyn, jonka toteuttaminen aiheuttaisi tällaisissa tapauksissa huomattavia oikeudellisia ongelmia ja käytännön hankaluuksia, on selvennettävä, että heidät on saatettava turvapaikkaviranomaisen huostaan ennen kuin tämä päättää menettelytavasta. Etenkin tapauksissa, joihin liittyy terveys- ja turvallisuusriskejä, olisi oltava mahdollista saattaa asianomaiset myös muiden kuin turvapaikkaviranomaisten tai palauttamismenettelystä vastaavien viranomaisten huostaan. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava säätää erityisistä tiettyjä sellaisia ryhmiä koskevista toimivaltuuksista, joilla on erityisiä haavoittuvuuksia. Erityisesti on tärkeää ottaa huomioon ilman huoltajaa olevia ulkomaalaisia alaikäisiä varten tarvittavat erityiset suojelutoimenpiteet.

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

COM(2020) 613 final – Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistettuja sisäisten siirtojen ja palauttamisen tukijärjestelyjen toteuttamista koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava yhteisvastuutoimien asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kriisitilanteessa, mutta niitä olisi mukautettava tilanteen vakavuuden ja kiireellisyyden huomioon ottamiseksi. | Asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistettuja sisäisten siirtojen ja palauttamisen tukijärjestelyjen toteuttamista koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava yhteisvastuutoimien asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kriisitilanteessa, mutta niitä olisi mukautettava tilanteen vakavuuden ja kiireellisyyden huomioon ottamiseksi.
  Erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset olisi siirrettävä mahdollisimman pian heistä vastuussa oleviin jäsenvaltioihin tai muualle EU:n alueelle, jos heillä on perheenjäseniä muissa EU:n jäsenvaltioissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistettuja sisäisten siirtojen ja palauttamisen tukijärjestelyjen toteuttamista koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava yhteisvastuutoimien asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kriisitilanteessa, mutta niitä olisi mukautettava tilanteen vakavuuden ja kiireellisyyden huomioon ottamiseksi.

Asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistettuja sisäisten siirtojen ja palauttamisen tukijärjestelyjen toteuttamista koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava yhteisvastuutoimien asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kriisitilanteessa, mutta niitä olisi mukautettava tilanteen vakavuuden ja kiireellisyyden huomioon ottamiseksi.
  Erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset olisi siirrettävä mahdollisimman pian heistä vastuussa oleviin jäsenvaltioihin tai muualle EU:n alueelle, jos heillä on perheenjäseniä muissa EU:n jäsenvaltioissa.

Erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset olisi siirrettävä mahdollisimman pian heistä vastuussa oleviin jäsenvaltioihin tai muualle EU:n alueelle, jos heillä on perheenjäseniä muissa EU:n jäsenvaltioissa.

Perustelu

Perustelu

AK on jo pitkään tukenut pyrkimyksiä parantaa ilman huoltajaa olevien alaikäisten mahdollisuuksia hyödyntää oikeuksiaan. Pyrkimysten taustalla on (oikeudellinen) velvollisuus ottaa ensisijaisesti huomioon lapsen etu. EU:n on autettava ohjaamaan ilman huoltajaa olevat alaikäiset muihin jäsenvaltioihin, jos heillä on siellä perheenjäseniä, jotta voidaan helpottaa raja-alueisiin kohdistuvia paineita ja noudattaa solidaarisuuden ja jaetun vastuun ajatusta, jota uudella sopimuksella olisi edistettävä.

Muutosehdotus 37

Muutosehdotus 37

COM(2020) 613 final – Johdanto-osan 14 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan varmistaa, että kun jäsenvaltioihin saapuu joukoittain maahantulijoita, jotka ilmaisevat aikomuksensa hakea turvapaikkaa, jäsenvaltioilla on tarvittavat mahdollisuudet toimia joustavasti, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa säädetyn rajamenettelyn soveltamista olisi laajennettava ja turvapaikanhakua koskevalla kriisinhallintamenettelyllä olisi mahdollistettava se, että jäsenvaltiot voivat
  tehdä rajamenettelyn puitteissa päätöksen myös hakemuksen perusteista silloin, kun hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijan entinen vakituinen asuinmaa on sellainen kolmas maa, jonka osalta kansainvälistä suojelua koskevien myönteisten päätösten osuus koko unionissa on enintään 75 prosenttia
  .
  Tämän johdosta jäsenvaltioiden olisi kriisitilanteissa rajamenettelyä soveltaessaan jatkettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa tarkoitetun rajamenettelyn soveltamista, mutta ne voisivat ulottaa rajamenettelyn soveltamisen koskemaan kansalaisia, jotka tulevat kolmansista maista, joiden osalta keskimääräinen hyväksymisaste koko EU:ssa on yli 20 prosenttia mutta alle 75 prosenttia. | Jotta voidaan varmistaa, että kun jäsenvaltioihin saapuu joukoittain maahantulijoita, jotka ilmaisevat aikomuksensa hakea turvapaikkaa, jäsenvaltioilla on tarvittavat mahdollisuudet toimia joustavasti, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa säädetyn rajamenettelyn soveltamista olisi laajennettava ja turvapaikanhakua koskevalla kriisinhallintamenettelyllä olisi mahdollistettava se, että jäsenvaltiot voivat
  yhteisymmärryksessä komission kanssa soveltaa tavanomaista turvapaikkamenettelyä lieventääkseen muuttopaineen alaisiin raja-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan varmistaa, että kun jäsenvaltioihin saapuu joukoittain maahantulijoita, jotka ilmaisevat aikomuksensa hakea turvapaikkaa, jäsenvaltioilla on tarvittavat mahdollisuudet toimia joustavasti, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa säädetyn rajamenettelyn soveltamista olisi laajennettava ja turvapaikanhakua koskevalla kriisinhallintamenettelyllä olisi mahdollistettava se, että jäsenvaltiot voivat
  tehdä rajamenettelyn puitteissa päätöksen myös hakemuksen perusteista silloin, kun hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijan entinen vakituinen asuinmaa on sellainen kolmas maa, jonka osalta kansainvälistä suojelua koskevien myönteisten päätösten osuus koko unionissa on enintään 75 prosenttia
  .
  Tämän johdosta jäsenvaltioiden olisi kriisitilanteissa rajamenettelyä soveltaessaan jatkettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa tarkoitetun rajamenettelyn soveltamista, mutta ne voisivat ulottaa rajamenettelyn soveltamisen koskemaan kansalaisia, jotka tulevat kolmansista maista, joiden osalta keskimääräinen hyväksymisaste koko EU:ssa on yli 20 prosenttia mutta alle 75 prosenttia.

tehdä rajamenettelyn puitteissa päätöksen myös hakemuksen perusteista silloin, kun hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijan entinen vakituinen asuinmaa on sellainen kolmas maa, jonka osalta kansainvälistä suojelua koskevien myönteisten päätösten osuus koko unionissa on enintään 75 prosenttia

Tämän johdosta jäsenvaltioiden olisi kriisitilanteissa rajamenettelyä soveltaessaan jatkettava asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa tarkoitetun rajamenettelyn soveltamista, mutta ne voisivat ulottaa rajamenettelyn soveltamisen koskemaan kansalaisia, jotka tulevat kolmansista maista, joiden osalta keskimääräinen hyväksymisaste koko EU:ssa on yli 20 prosenttia mutta alle 75 prosenttia.

Jotta voidaan varmistaa, että kun jäsenvaltioihin saapuu joukoittain maahantulijoita, jotka ilmaisevat aikomuksensa hakea turvapaikkaa, jäsenvaltioilla on tarvittavat mahdollisuudet toimia joustavasti, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklassa säädetyn rajamenettelyn soveltamista olisi laajennettava ja turvapaikanhakua koskevalla kriisinhallintamenettelyllä olisi mahdollistettava se, että jäsenvaltiot voivat
  yhteisymmärryksessä komission kanssa soveltaa tavanomaista turvapaikkamenettelyä lieventääkseen muuttopaineen alaisiin raja-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia
  .

yhteisymmärryksessä komission kanssa soveltaa tavanomaista turvapaikkamenettelyä lieventääkseen muuttopaineen alaisiin raja-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia

Perustelu

Perustelu

Rajamenettelyt aiheuttavat vaikeissa tilanteissa lisärasitetta raja-alueille. Jäsenvaltioiden olisi voitava yhteisymmärryksessä Euroopan komissiota kanssa luopua rajamenettelyistä voidakseen hallita saapujavirtoja tehokkaammin ja hoitaa turvapaikkamenettelyt muualla kuin raja-alueilla sijaitsevissa paikoissa omalla alueellaan.

Muutosehdotus 38

Muutosehdotus 38

COM(2020) 613 final – Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioilla olisi kriisitilanteessa oltava turvapaikkajärjestelmään mahdollisesti kohdistuvat paineet huomioon ottaen mahdollisuus
  olla asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädettyä pidempään sallimatta rajamenettelyn kohteena olevien hakijoiden
  tuloa
  alueelleen. Menettelyt olisi kuitenkin saatettava päätökseen mahdollisimman pian, ja ajanjaksoja olisi joka tapauksessa pidennettävä ainoastaan enintään kahdeksan viikon lisäajalla. Jos näitä menettelyjä ei voida saattaa päätökseen tämän pidennetyn ajanjakson päättymiseen mennessä, hakijoiden
  olisi sallittava tulla
  jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten. | Jäsenvaltioilla olisi kriisitilanteessa oltava turvapaikkajärjestelmään mahdollisesti kohdistuvat paineet huomioon ottaen
  mutta kriisistä kärsiviin alueisiin kohdistuvia paineita unohtamatta
  mahdollisuus olla asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädettyä pidempään sallimatta rajamenettelyn kohteena olevien hakijoiden
  etenemistä
  alueelleen. Menettelyt olisi kuitenkin saatettava päätökseen mahdollisimman pian, ja ajanjaksoja olisi joka tapauksessa pidennettävä ainoastaan enintään kahdeksan viikon lisäajalla. Jos näitä menettelyjä ei voida saattaa päätökseen tämän pidennetyn ajanjakson päättymiseen mennessä, hakijoiden
  sallitaan siirtyä muualle
  jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioilla olisi kriisitilanteessa oltava turvapaikkajärjestelmään mahdollisesti kohdistuvat paineet huomioon ottaen mahdollisuus

olla asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädettyä pidempään sallimatta rajamenettelyn kohteena olevien hakijoiden
  tuloa
  alueelleen. Menettelyt olisi kuitenkin saatettava päätökseen mahdollisimman pian, ja ajanjaksoja olisi joka tapauksessa pidennettävä ainoastaan enintään kahdeksan viikon lisäajalla. Jos näitä menettelyjä ei voida saattaa päätökseen tämän pidennetyn ajanjakson päättymiseen mennessä, hakijoiden
  olisi sallittava tulla
  jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten.

turvapaikkamenettelyasetus

tuloa

olisi sallittava tulla

Jäsenvaltioilla olisi kriisitilanteessa oltava turvapaikkajärjestelmään mahdollisesti kohdistuvat paineet huomioon ottaen
  mutta kriisistä kärsiviin alueisiin kohdistuvia paineita unohtamatta
  mahdollisuus olla asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädettyä pidempään sallimatta rajamenettelyn kohteena olevien hakijoiden
  etenemistä
  alueelleen. Menettelyt olisi kuitenkin saatettava päätökseen mahdollisimman pian, ja ajanjaksoja olisi joka tapauksessa pidennettävä ainoastaan enintään kahdeksan viikon lisäajalla. Jos näitä menettelyjä ei voida saattaa päätökseen tämän pidennetyn ajanjakson päättymiseen mennessä, hakijoiden
  sallitaan siirtyä muualle
  jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten.

mutta kriisistä kärsiviin alueisiin kohdistuvia paineita unohtamatta

turvapaikkamenettelyasetus

etenemistä

sallitaan siirtyä muualle

Perustelu

Perustelu

Rajamenettelyn kestoa ei pitäisi pidentää pohtimatta ensin alueisiin kohdistuvia vaikutuksia.

Muutosehdotus 39

Muutosehdotus 39

COM(2020) 613 final – Johdanto-osan 23 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa mahdollisuus keskeyttää sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tekemien kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittely, jotka eivät voi palata alkuperämaahansa, koska he olisivat siellä suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisissa aseellisessa selkkauksessa. Tällaisessa tapauksessa kyseisille henkilöille olisi myönnettävä välittömän suojelun asema. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava heidän hakemustensa käsittelyä viimeistään vuoden kuluttua sen keskeyttämisestä. | Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa mahdollisuus keskeyttää sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tekemien kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittely, jotka eivät voi palata alkuperämaahansa, koska he olisivat siellä suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisissa aseellisessa selkkauksessa. Tällaisessa tapauksessa kyseisille henkilöille olisi myönnettävä välittömän suojelun asema.
  Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa myös harkintavalta myöntää välittömän suojelun asema lapsille ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille sekä muille välittömän suojelun tarpeessa oleville henkilöryhmille, jos tämä on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista.
  Jäsenvaltioiden olisi jatkettava heidän hakemustensa käsittelyä viimeistään vuoden kuluttua sen keskeyttämisestä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa mahdollisuus keskeyttää sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tekemien kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittely, jotka eivät voi palata alkuperämaahansa, koska he olisivat siellä suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisissa aseellisessa selkkauksessa. Tällaisessa tapauksessa kyseisille henkilöille olisi myönnettävä välittömän suojelun asema. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava heidän hakemustensa käsittelyä viimeistään vuoden kuluttua sen keskeyttämisestä.

Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa mahdollisuus keskeyttää sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tekemien kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittely, jotka eivät voi palata alkuperämaahansa, koska he olisivat siellä suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisissa aseellisessa selkkauksessa. Tällaisessa tapauksessa kyseisille henkilöille olisi myönnettävä välittömän suojelun asema.
  Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa myös harkintavalta myöntää välittömän suojelun asema lapsille ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille sekä muille välittömän suojelun tarpeessa oleville henkilöryhmille, jos tämä on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista.
  Jäsenvaltioiden olisi jatkettava heidän hakemustensa käsittelyä viimeistään vuoden kuluttua sen keskeyttämisestä.

Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa myös harkintavalta myöntää välittömän suojelun asema lapsille ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille sekä muille välittömän suojelun tarpeessa oleville henkilöryhmille, jos tämä on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista.

Perustelu

Perustelu

Lapset ja henkilöt, joilla on erityisiä haavoittuvuuksia, tarvitsevat kriisiasetuksen soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa edes jonkinasteista varmuutta oleskelunsa suhteen. Jäsenvaltioilla olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti oltava mahdollisuus antaa kolmansien maiden kansalaisten jäädä alueelleen myös muilla, kansallisen lainsäädännön mukaisilla perusteilla.

Muutosehdotus 40

Muutosehdotus 40

COM(2020) 613 final – 1 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| Kohde | Kohde |
| [– –] | [– –] |
| 2.   Tässä asetuksessa ”kriisitilanteella” tarkoitetaan | 2.   Tässä asetuksessa ”kriisitilanteella” tarkoitetaan |
| a) | poikkeuksellista tilannetta, jossa jäsenvaltioon sääntöjenvastaisesti saapuvien tai sen alueelle etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden joukoittainen maahantulo on niin laajaa suhteessa asianomaisen jäsenvaltion väestöön ja BKT:hen ja luonteeltaan sellaista, että se lamauttaa jäsenvaltion turvapaikka-, vastaanotto- tai palauttamisjärjestelmän toimintakyvyn ja että sillä voi olla vakavia seurauksia Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tai asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistetun yhteisen kehyksen toiminnalle, tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1 artikla

1 artikla

Kohde

Kohde

[– –]

[– –]

2.   Tässä asetuksessa ”kriisitilanteella” tarkoitetaan

2.   Tässä asetuksessa ”kriisitilanteella” tarkoitetaan

a)

poikkeuksellista tilannetta, jossa jäsenvaltioon sääntöjenvastaisesti saapuvien tai sen alueelle etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden joukoittainen maahantulo on niin laajaa suhteessa asianomaisen jäsenvaltion väestöön ja BKT:hen ja luonteeltaan sellaista, että se lamauttaa jäsenvaltion turvapaikka-, vastaanotto- tai palauttamisjärjestelmän toimintakyvyn ja että sillä voi olla vakavia seurauksia Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tai asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistetun yhteisen kehyksen toiminnalle, tai

turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta

| a) | poikkeuksellista tilannetta, jossa jäsenvaltioon sääntöjenvastaisesti saapuvien tai sen alueelle etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden joukoittainen maahantulo on niin laajaa suhteessa asianomaisen jäsenvaltion väestöön ja BKT:hen ja luonteeltaan sellaista, että se lamauttaa jäsenvaltion turvapaikka-, vastaanotto- tai palauttamisjärjestelmän toimintakyvyn
  paikallis-, alue- ja/tai valtiotasolla
  ja että sillä voi olla vakavia seurauksia Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tai asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistetun yhteisen kehyksen toiminnalle, tai |
| --- | --- |

a)

poikkeuksellista tilannetta, jossa jäsenvaltioon sääntöjenvastaisesti saapuvien tai sen alueelle etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden joukoittainen maahantulo on niin laajaa suhteessa asianomaisen jäsenvaltion väestöön ja BKT:hen ja luonteeltaan sellaista, että se lamauttaa jäsenvaltion turvapaikka-, vastaanotto- tai palauttamisjärjestelmän toimintakyvyn
  paikallis-, alue- ja/tai valtiotasolla
  ja että sillä voi olla vakavia seurauksia Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tai asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta] vahvistetun yhteisen kehyksen toiminnalle, tai

paikallis-, alue- ja/tai valtiotasolla

turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta

| b) | tällaisen tilanteen välitöntä vaaraa. |
| --- | --- |

b)

tällaisen tilanteen välitöntä vaaraa.

| b) | tällaisen tilanteen välitöntä vaaraa. |
| --- | --- |

b)

tällaisen tilanteen välitöntä vaaraa.

Perustelu

Perustelu

Maahantulijoiden ja hakemusten suuren määrän aiheuttama kuormitus on usein alueellista ja riippuu erityisesti (maahan)tuloväylistä. Myös toimintakyvyn paikallinen tai alueellinen lamaantuminen olisi määriteltävä kriisitilanteeksi, jos sillä on asianomaisten henkilöiden kannalta samanlaisia seurauksia. Tällä tavoin tuotaisiin esiin se, että vaikka jäsenvaltion turvapaikkajärjestelmä saattaa prosentuaalisesti tarkasteltuna vielä olla valtiotasolla kaiken kaikkiaan toimintakykyinen, näin ei välttämättä ole kaikissa paikoissa ja kaikilla alueilla ja että tämä toimintakyvyn puute voi aiheuttaa suuria palvelujen tarjontaan tai puuttumiseen liittyviä ongelmia paikallistasolla.

Muutosehdotus 41

Muutosehdotus 41

COM(2020) 613 final – 4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa poiketa 3 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti tämän artiklan soveltamisaikana tehtyjen hakemusten osalta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklasta seuraavasti: | 1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa poiketa 3 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti tämän artiklan soveltamisaikana tehtyjen hakemusten osalta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklasta seuraavasti: |
| a) | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
  tehdä rajamenettelyssä päätöksen hakemuksen perusteista asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tapausten lisäksi silloin, kun hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijan entinen vakituinen asuinmaa on sellainen kolmas maa, jonka osalta määrittävän viranomaisen tekemien kansainvälistä suojelua koskevien myönteisten päätösten osuus on Eurostatin viimeisimpien saatavilla olevien unionin laajuista vuosittaista keskiarvoa koskevien tietojen mukaan enintään 75 prosenttia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa poiketa 3 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti tämän artiklan soveltamisaikana tehtyjen hakemusten osalta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklasta seuraavasti:

1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa poiketa 3 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti tämän artiklan soveltamisaikana tehtyjen hakemusten osalta asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklasta seuraavasti:

a)

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
  tehdä rajamenettelyssä päätöksen hakemuksen perusteista asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tapausten lisäksi silloin, kun hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijan entinen vakituinen asuinmaa on sellainen kolmas maa, jonka osalta määrittävän viranomaisen tekemien kansainvälistä suojelua koskevien myönteisten päätösten osuus on Eurostatin viimeisimpien saatavilla olevien unionin laajuista vuosittaista keskiarvoa koskevien tietojen mukaan enintään 75 prosenttia
  .

turvapaikkamenettelyasetus

tehdä rajamenettelyssä päätöksen hakemuksen perusteista asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tapausten lisäksi silloin, kun hakija on sellaisen kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa hakijan entinen vakituinen asuinmaa on sellainen kolmas maa, jonka osalta määrittävän viranomaisen tekemien kansainvälistä suojelua koskevien myönteisten päätösten osuus on Eurostatin viimeisimpien saatavilla olevien unionin laajuista vuosittaista keskiarvoa koskevien tietojen mukaan enintään 75 prosenttia

| a) | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
  yhteisymmärryksessä komission kanssa luopua rajamenettelyn soveltamisesta
  . |
| --- | --- |

a)

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
  yhteisymmärryksessä komission kanssa luopua rajamenettelyn soveltamisesta
  .

turvapaikkamenettelyasetus

yhteisymmärryksessä komission kanssa luopua rajamenettelyn soveltamisesta

| b) | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädetään, kyseisessä artiklassa säädettyä hakemusten tutkimista varten suoritettavan rajamenettelyn enimmäiskestoa voidaan pidentää enintään
  kahdeksan
  viikon lisäajalla. Tämän jälkeen on sallittava hakijan tulo jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten. |
| --- | --- |

b)

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädetään, kyseisessä artiklassa säädettyä hakemusten tutkimista varten suoritettavan rajamenettelyn enimmäiskestoa voidaan pidentää enintään
  kahdeksan
  viikon lisäajalla. Tämän jälkeen on sallittava hakijan tulo jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten.

turvapaikkamenettelyasetus

kahdeksan

| b) | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädetään, kyseisessä artiklassa säädettyä hakemusten tutkimista varten suoritettavan rajamenettelyn enimmäiskestoa voidaan pidentää enintään
  kuuden
  viikon lisäajalla. Tämän jälkeen on sallittava hakijan tulo jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten. |
| --- | --- |

b)

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 41 artiklan 11 ja 13 kohdassa säädetään, kyseisessä artiklassa säädettyä hakemusten tutkimista varten suoritettavan rajamenettelyn enimmäiskestoa voidaan pidentää enintään
  kuuden
  viikon lisäajalla. Tämän jälkeen on sallittava hakijan tulo jäsenvaltion alueelle kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn päätökseen saattamista varten.

turvapaikkamenettelyasetus

kuuden

Perustelu

Perustelu

Rajamenettelyn soveltaminen saattaa kriisitilanteissa lisätä raja-alueiden ylikuormitusta. Jäsenvaltioiden olisikin voitava yhteisymmärryksessä Euroopan komissiota kanssa luopua rajamenettelystä voidakseen hallita saapujavirtoja tehokkaammin. Rajamenettelyä olisi voitava jatkaa vain kuudella viikolla, jotta rajalle ei synny (enempää) ruuhkaa.

Muutosehdotus 42

Muutosehdotus 42

COM(2020) 613 final – 10 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 10 artikla | 10 artikla |
| Välittömän suojelun aseman myöntäminen | Välittömän suojelun aseman myöntäminen |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa keskeyttää komission tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen perusteella asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] ja asetuksessa (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus] tarkoitettujen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden osalta, jotka ovat suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisessa aseellisessa selkkauksessa ja jotka eivät voi palata alkuperämaahansa. Jäsenvaltioiden on tällaisessa tapauksessa myönnettävä kyseisille henkilöille välittömän suojelun asema, paitsi jos he ovat vaaraksi jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle. Välittömän suojelun asema ei vaikuta vireillä olevan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyyn asianomaisessa jäsenvaltiossa. | 1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa keskeyttää komission tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen perusteella asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] ja asetuksessa (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus] tarkoitettujen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden osalta, jotka ovat suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisessa aseellisessa selkkauksessa ja jotka eivät voi palata alkuperämaahansa. Jäsenvaltioiden on tällaisessa tapauksessa myönnettävä kyseisille henkilöille välittömän suojelun asema, paitsi jos he ovat vaaraksi jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle.
  Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa myös harkintavalta myöntää välittömän suojelun asema lapsille ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille sekä muille välittömän suojelun tarpeessa oleville henkilöryhmille, jos tämä on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista.
  Välittömän suojelun asema ei vaikuta vireillä olevan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyyn asianomaisessa jäsenvaltiossa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10 artikla

10 artikla

Välittömän suojelun aseman myöntäminen

Välittömän suojelun aseman myöntäminen

1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa keskeyttää komission tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen perusteella asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] ja asetuksessa (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus] tarkoitettujen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden osalta, jotka ovat suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisessa aseellisessa selkkauksessa ja jotka eivät voi palata alkuperämaahansa. Jäsenvaltioiden on tällaisessa tapauksessa myönnettävä kyseisille henkilöille välittömän suojelun asema, paitsi jos he ovat vaaraksi jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle. Välittömän suojelun asema ei vaikuta vireillä olevan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyyn asianomaisessa jäsenvaltiossa.

1.   Jäsenvaltiot voivat 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa keskeyttää komission tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen perusteella asetuksessa (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] ja asetuksessa (EU) XXX/XXX [aseman määrittelyä koskeva asetus] tarkoitettujen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn sellaisten kolmansista maista saapuvien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden osalta, jotka ovat suuressa vaarassa joutua mielivaltaisen väkivallan kohteeksi poikkeuksellisessa aseellisessa selkkauksessa ja jotka eivät voi palata alkuperämaahansa. Jäsenvaltioiden on tällaisessa tapauksessa myönnettävä kyseisille henkilöille välittömän suojelun asema, paitsi jos he ovat vaaraksi jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle.
  Jäsenvaltioilla olisi oltava kriisitilanteessa myös harkintavalta myöntää välittömän suojelun asema lapsille ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille sekä muille välittömän suojelun tarpeessa oleville henkilöryhmille, jos tämä on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista.
  Välittömän suojelun asema ei vaikuta vireillä olevan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyyn asianomaisessa jäsenvaltiossa.

Perustelu

Perustelu

Lapset ja henkilöt, joilla on erityisiä haavoittuvuuksia, tarvitsevat kriisiasetuksen soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa edes jonkinasteista varmuutta oleskelunsa suhteen. Jäsenvaltioilla olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti oltava mahdollisuus antaa kolmansien maiden kansalaisten jäädä alueelleen myös muilla, kansallisen lainsäädännön mukaisilla perusteilla.

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Eurodac-järjestelmän perustamisesta biometristen tietojen vertailua varten asetuksen (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [uudelleensijoittamisasetus] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä ja asetusten (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Eurodac-järjestelmän perustamisesta biometristen tietojen vertailua varten asetuksen (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [uudelleensijoittamisasetus] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä ja asetusten (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta

Muutosehdotus 43

Muutosehdotus 43

COM(2020) 614 final – 14 kohta – 10 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on otettava kaikkien vähintään
  kuusi
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden biometriset tiedot asetuksessa (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] tarkoitetun seulonnan aikana tai, jos biometrisiä tietoja ei ole voitu ottaa seulonnan aikana tai hakijaan ei ole sovellettu seulontaa, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta rekisteröitäessä ja siirrettävä ne ja tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitetut tiedot keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua siitä, kun biometriset tiedot on otettu. | Kunkin jäsenvaltion on otettava kaikkien vähintään
  12-
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden biometriset tiedot asetuksessa (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] tarkoitetun seulonnan aikana tai, jos biometrisiä tietoja ei ole voitu ottaa seulonnan aikana tai hakijaan ei ole sovellettu seulontaa, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta rekisteröitäessä ja siirrettävä ne ja tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitetut tiedot keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua siitä, kun biometriset tiedot on otettu. |
| Kun sovelletaan asetuksen (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] 3 artiklan 1 kohtaa ja henkilö hakee kansainvälistä suojelua seulonnan aikana, kunkin jäsenvaltion on kaikkien vähintään
  kuusi
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden osalta käytettävä seulonnan aikana otettuja biometrisiä tietoja ja siirrettävä ne yhdessä tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitettujen tietojen kanssa keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään viimeistään 72 tunnin kuluttua asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun hakemuksen rekisteröinnistä. | Kun sovelletaan asetuksen (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] 3 artiklan 1 kohtaa ja henkilö hakee kansainvälistä suojelua seulonnan aikana, kunkin jäsenvaltion on kaikkien vähintään
  12-
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden osalta käytettävä seulonnan aikana otettuja biometrisiä tietoja ja siirrettävä ne yhdessä tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitettujen tietojen kanssa keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään viimeistään 72 tunnin kuluttua asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun hakemuksen rekisteröinnistä. |
| Tämän 72 tunnin määräajan noudattamatta jättäminen ei vapauta jäsenvaltioita velvollisuudesta ottaa biometriset tiedot ja siirtää ne CIR:ään. Jos sormenpäiden kunto ei anna mahdollisuutta ottaa sormenjälkiä sen laatuisina, että asianmukainen vertaaminen voidaan suorittaa 26 artiklan mukaisesti, lähettävän jäsenvaltion on otettava hakijan sormenjäljet uudelleen ja lähetettävä ne uudelleen mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun sormenjäljet on onnistuneesti otettu uudelleen. | Tämän 72 tunnin määräajan noudattamatta jättäminen ei vapauta jäsenvaltioita velvollisuudesta ottaa biometriset tiedot ja siirtää ne CIR:ään. Jos sormenpäiden kunto ei anna mahdollisuutta ottaa sormenjälkiä sen laatuisina, että asianmukainen vertaaminen voidaan suorittaa 26 artiklan mukaisesti, lähettävän jäsenvaltion on otettava hakijan sormenjäljet uudelleen ja lähetettävä ne uudelleen mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun sormenjäljet on onnistuneesti otettu uudelleen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on otettava kaikkien vähintään
  kuusi
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden biometriset tiedot asetuksessa (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] tarkoitetun seulonnan aikana tai, jos biometrisiä tietoja ei ole voitu ottaa seulonnan aikana tai hakijaan ei ole sovellettu seulontaa, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta rekisteröitäessä ja siirrettävä ne ja tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitetut tiedot keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua siitä, kun biometriset tiedot on otettu.

kuusi

seulonta-asetus

turvapaikkamenettelyasetus

Kunkin jäsenvaltion on otettava kaikkien vähintään
  12-
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden biometriset tiedot asetuksessa (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] tarkoitetun seulonnan aikana tai, jos biometrisiä tietoja ei ole voitu ottaa seulonnan aikana tai hakijaan ei ole sovellettu seulontaa, asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta rekisteröitäessä ja siirrettävä ne ja tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitetut tiedot keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään mahdollisimman pian ja viimeistään 72 tunnin kuluttua siitä, kun biometriset tiedot on otettu.

12-

seulonta-asetus

turvapaikkamenettelyasetus

Kun sovelletaan asetuksen (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] 3 artiklan 1 kohtaa ja henkilö hakee kansainvälistä suojelua seulonnan aikana, kunkin jäsenvaltion on kaikkien vähintään
  kuusi
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden osalta käytettävä seulonnan aikana otettuja biometrisiä tietoja ja siirrettävä ne yhdessä tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitettujen tietojen kanssa keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään viimeistään 72 tunnin kuluttua asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun hakemuksen rekisteröinnistä.

seulonta-asetus

kuusi

turvapaikkamenettelyasetus

Kun sovelletaan asetuksen (EU) XXX/XXX [seulonta-asetus] 3 artiklan 1 kohtaa ja henkilö hakee kansainvälistä suojelua seulonnan aikana, kunkin jäsenvaltion on kaikkien vähintään
  12-
  vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden osalta käytettävä seulonnan aikana otettuja biometrisiä tietoja ja siirrettävä ne yhdessä tämän asetuksen 12 artiklan c–p alakohdassa tarkoitettujen tietojen kanssa keskusjärjestelmään ja tapauksesta riippuen 4 artiklan 2 kohdan nojalla CIR:ään viimeistään 72 tunnin kuluttua asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikkamenettelyasetus] 27 artiklassa tarkoitetun hakemuksen rekisteröinnistä.

seulonta-asetus

12-

turvapaikkamenettelyasetus

Tämän 72 tunnin määräajan noudattamatta jättäminen ei vapauta jäsenvaltioita velvollisuudesta ottaa biometriset tiedot ja siirtää ne CIR:ään. Jos sormenpäiden kunto ei anna mahdollisuutta ottaa sormenjälkiä sen laatuisina, että asianmukainen vertaaminen voidaan suorittaa 26 artiklan mukaisesti, lähettävän jäsenvaltion on otettava hakijan sormenjäljet uudelleen ja lähetettävä ne uudelleen mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun sormenjäljet on onnistuneesti otettu uudelleen.

Tämän 72 tunnin määräajan noudattamatta jättäminen ei vapauta jäsenvaltioita velvollisuudesta ottaa biometriset tiedot ja siirtää ne CIR:ään. Jos sormenpäiden kunto ei anna mahdollisuutta ottaa sormenjälkiä sen laatuisina, että asianmukainen vertaaminen voidaan suorittaa 26 artiklan mukaisesti, lähettävän jäsenvaltion on otettava hakijan sormenjäljet uudelleen ja lähetettävä ne uudelleen mahdollisimman pian ja viimeistään 48 tunnin kuluttua siitä, kun sormenjäljet on onnistuneesti otettu uudelleen.

Perustelu

Perustelu

EU:n viisumisäännöstössä edellytetään sormenjälkien ottamista 12 vuotta täyttäneiltä viisuminhakijoilta. Vastaava sääntö pätee myös lapsiin, jotka saapuvat EU:hun lyhytaikaista oleskelua varten ja joihin sovelletaan rajanylitystietojärjestelmää (EES). Mukauttamalla Eurodac-järjestelmässä sovellettava ikäraja vastaamaan viisumisäännöstön ja EES:n mukaista ikärajaa varmistetaan johdonmukaisuus ja tietojen luotettavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Muutosehdotus 44

Muutosehdotus 44

COM(2020) 614 final – 17 kohta – 13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  kuusi
  vuotiailta unionin ulkopuolisesta valtiosta tulleilta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka toimivaltaiset valvontaviranomaiset ottavat kiinni kyseisen jäsenvaltion rajan maa-, meri- tai ilmateitse tapahtuvan laittoman ylittämisen yhteydessä ja joita ei käännytetä tai jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella ja joita ei ole käännytyspäätöksen perusteella pidätetty, eristetty tai otettu säilöön missään vaiheessa kiinni ottamisen ja maasta poistamisen välisenä aikana. | Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  12-
  vuotiailta unionin ulkopuolisesta valtiosta tulleilta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka toimivaltaiset valvontaviranomaiset ottavat kiinni kyseisen jäsenvaltion rajan maa-, meri- tai ilmateitse tapahtuvan laittoman ylittämisen yhteydessä ja joita ei käännytetä tai jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella ja joita ei ole käännytyspäätöksen perusteella pidätetty, eristetty tai otettu säilöön missään vaiheessa kiinni ottamisen ja maasta poistamisen välisenä aikana. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  kuusi
  vuotiailta unionin ulkopuolisesta valtiosta tulleilta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka toimivaltaiset valvontaviranomaiset ottavat kiinni kyseisen jäsenvaltion rajan maa-, meri- tai ilmateitse tapahtuvan laittoman ylittämisen yhteydessä ja joita ei käännytetä tai jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella ja joita ei ole käännytyspäätöksen perusteella pidätetty, eristetty tai otettu säilöön missään vaiheessa kiinni ottamisen ja maasta poistamisen välisenä aikana.

kuusi

Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  12-
  vuotiailta unionin ulkopuolisesta valtiosta tulleilta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka toimivaltaiset valvontaviranomaiset ottavat kiinni kyseisen jäsenvaltion rajan maa-, meri- tai ilmateitse tapahtuvan laittoman ylittämisen yhteydessä ja joita ei käännytetä tai jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella ja joita ei ole käännytyspäätöksen perusteella pidätetty, eristetty tai otettu säilöön missään vaiheessa kiinni ottamisen ja maasta poistamisen välisenä aikana.

12-

Perustelu

Perustelu

EU:n viisumisäännöstössä edellytetään sormenjälkien ottamista 12 vuotta täyttäneiltä viisuminhakijoilta. Vastaava sääntö pätee myös lapsiin, jotka saapuvat EU:hun lyhytaikaista oleskelua varten ja joihin sovelletaan rajanylitystietojärjestelmää (EES). Mukauttamalla Eurodac-järjestelmässä sovellettava ikäraja vastaamaan viisumisäännöstön ja EES:n mukaista ikärajaa varmistetaan johdonmukaisuus ja tietojen luotettavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Muutosehdotus 45

Muutosehdotus 45

COM(2020) 614 final – 18 kohta – 14 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  kuusi
  vuotiailta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka oleskelevat sen alueella laittomasti. | Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  12-
  vuotiailta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka oleskelevat sen alueella laittomasti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  kuusi
  vuotiailta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka oleskelevat sen alueella laittomasti.

kuusi

Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  12-
  vuotiailta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka oleskelevat sen alueella laittomasti.

12-

Perustelu

Perustelu

EU:n viisumisäännöstössä edellytetään sormenjälkien ottamista 12 vuotta täyttäneiltä viisuminhakijoilta. Vastaava sääntö pätee myös lapsiin, jotka saapuvat EU:hun lyhytaikaista oleskelua varten ja joihin sovelletaan rajanylitystietojärjestelmää (EES). Mukauttamalla Eurodac-järjestelmässä sovellettava ikäraja vastaamaan viisumisäännöstön ja EES:n mukaista ikärajaa varmistetaan johdonmukaisuus ja tietojen luotettavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Muutosehdotus 46

Muutosehdotus 46

COM(2020) 614 final – 19 kohta – 14 a artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  kuusi
  vuotiailta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat nousseet maihin asetuksessa (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] määritellyn etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena. | Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  12-
  vuotiailta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat nousseet maihin asetuksessa (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] määritellyn etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  kuusi
  vuotiailta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat nousseet maihin asetuksessa (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] määritellyn etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena.

kuusi

asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta

Kunkin jäsenvaltion on viipymättä otettava biometriset tiedot kaikilta sellaisilta vähintään
  12-
  vuotiailta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat nousseet maihin asetuksessa (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] määritellyn etsintä- ja pelastusoperaation seurauksena.

12-

asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta

Perustelu

Perustelu

EU:n viisumisäännöstössä edellytetään sormenjälkien ottamista 12 vuotta täyttäneiltä viisuminhakijoilta. Vastaava sääntö pätee myös lapsiin, jotka saapuvat EU:hun lyhytaikaista oleskelua varten ja joihin sovelletaan rajanylitystietojärjestelmää (EES). Mukauttamalla Eurodac-järjestelmässä sovellettava ikäraja vastaamaan viisumisäännöstön ja EES:n mukaista ikärajaa varmistetaan johdonmukaisuus ja tietojen luotettavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää myönteisenä komission ehdotusta uudeksi muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseksi, jolla pyritään ratkaisemaan jäsenvaltioiden välillä viisi vuotta jatkunut yhteistä turvapaikka- ja muuttoliikejärjestelmää koskeva pattitilanne. Komitea kannattaa komission tavoitetta kehittää muuttoliikkeen, myös pakkomuuton, pitkäjänteistä hallintaa varten kattava järjestelmä, joka perustuu eurooppalaisiin arvoihin, erityisesti yhteisvastuuseen ja ihmisarvoon, sekä EU:n oikeuteen ja kansainväliseen oikeuteen (1). |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission ehdotusta uudeksi muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseksi, jolla pyritään ratkaisemaan jäsenvaltioiden välillä viisi vuotta jatkunut yhteistä turvapaikka- ja muuttoliikejärjestelmää koskeva pattitilanne. Komitea kannattaa komission tavoitetta kehittää muuttoliikkeen, myös pakkomuuton, pitkäjänteistä hallintaa varten kattava järjestelmä, joka perustuu eurooppalaisiin arvoihin, erityisesti yhteisvastuuseen ja ihmisarvoon, sekä EU:n oikeuteen ja kansainväliseen oikeuteen (1

| 2. | on huolissaan siitä, ettei uuteen sopimukseen liittyvissä ehdotuksissa oteta riittävästi huomioon paikallista ja alueellista ulottuvuutta ja että EU:n ulkorajoilla sijaitsevien jäsenvaltioiden on jälleen määrä kantaa ensisijainen vastuu maahantulosta ja tulijoiden rekisteröinnistä. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä kriittisesti ensimmäiseen maahantuloon kytkeytyvän perusteen säilyttämiseen ja kehottaakin jakamaan turvapaikanhakijat nopeasti ja oikeudenmukaisesti muihin jäsenvaltioihin aidon yhteisvastuun hengessä ja ottamaan EU:n uuden turvapaikkaviraston, alue- ja paikallisviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunnan toimijat aktiivisemmin mukaan toimintaan, jotta voidaan tehdä monitasoista yhteistyötä, jossa ovat mukana niin julkisen kuin yksityisenkin sektorin sidosryhmät. |
| --- | --- |

2.

on huolissaan siitä, ettei uuteen sopimukseen liittyvissä ehdotuksissa oteta riittävästi huomioon paikallista ja alueellista ulottuvuutta ja että EU:n ulkorajoilla sijaitsevien jäsenvaltioiden on jälleen määrä kantaa ensisijainen vastuu maahantulosta ja tulijoiden rekisteröinnistä. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä kriittisesti ensimmäiseen maahantuloon kytkeytyvän perusteen säilyttämiseen ja kehottaakin jakamaan turvapaikanhakijat nopeasti ja oikeudenmukaisesti muihin jäsenvaltioihin aidon yhteisvastuun hengessä ja ottamaan EU:n uuden turvapaikkaviraston, alue- ja paikallisviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunnan toimijat aktiivisemmin mukaan toimintaan, jotta voidaan tehdä monitasoista yhteistyötä, jossa ovat mukana niin julkisen kuin yksityisenkin sektorin sidosryhmät.

| 3. | toistaa vaatimuksensa, että laittomasti maahan tulevien kohteluun ja suojelua hakevien henkilöiden sijoittamiseen liittyviin haasteisiin on löydettävä pitkäjänteinen kansainvälisen oikeuden ja EU:n oikeuden mukainen ratkaisu, jonka yhteydessä varmistetaan, että palauttamiskiellon periaatetta noudatetaan ja että kaikkia päätöksiä ja toimenpiteitä ohjaa haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten etu. Komitea kehottaa tätä ajatellen ottamaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetuksessa ja uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa huomioon olemassa olevat vapaaehtoisen alueellisen jakamisen parhaat aluetason käytännöt, joissa sovelletaan väkilukuun, työttömyyteen ja tuloihin pohjautuvaa jakoperustetta (2). |
| --- | --- |

3.

toistaa vaatimuksensa, että laittomasti maahan tulevien kohteluun ja suojelua hakevien henkilöiden sijoittamiseen liittyviin haasteisiin on löydettävä pitkäjänteinen kansainvälisen oikeuden ja EU:n oikeuden mukainen ratkaisu, jonka yhteydessä varmistetaan, että palauttamiskiellon periaatetta noudatetaan ja että kaikkia päätöksiä ja toimenpiteitä ohjaa haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten etu. Komitea kehottaa tätä ajatellen ottamaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetuksessa ja uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa huomioon olemassa olevat vapaaehtoisen alueellisen jakamisen parhaat aluetason käytännöt, joissa sovelletaan väkilukuun, työttömyyteen ja tuloihin pohjautuvaa jakoperustetta (2

| 4. | toteaa, etteivät pysyvät kiintiöt turvapaikanhakijoiden jakamiseksi unionissa ole olleet toteuttamiskelpoinen ratkaisumalli. Komitea on kuitenkin periaatteessa tyytyväinen komission ehdotukseen ottaa käyttöön yhteisvastuumekanismi, johon kaikkien jäsenvaltioiden on osallistuttava mutta jossa niille annetaan mahdollisuus valita vapaasti erilaisten osallistumistapojen välillä. AK huomauttaa, että jotta mekanismi toimisi, on löydettävä tasapaino pakolaisten vastaanottamiseen käytettävissä olevien paikkojen ja muunlaisten osallistumismuotojen välillä. On siis ratkaisevan tärkeää varmistaa, että pakolaisia vastaanottavien ja muunlaisen osallistumistavan valitsevien jäsenvaltioiden määrät ovat oikeassa suhteessa toisiinsa ja vastaavat turvapaikkaan oikeutettujen ja palautettavien hakijoiden osuuksia. |
| --- | --- |

4.

toteaa, etteivät pysyvät kiintiöt turvapaikanhakijoiden jakamiseksi unionissa ole olleet toteuttamiskelpoinen ratkaisumalli. Komitea on kuitenkin periaatteessa tyytyväinen komission ehdotukseen ottaa käyttöön yhteisvastuumekanismi, johon kaikkien jäsenvaltioiden on osallistuttava mutta jossa niille annetaan mahdollisuus valita vapaasti erilaisten osallistumistapojen välillä. AK huomauttaa, että jotta mekanismi toimisi, on löydettävä tasapaino pakolaisten vastaanottamiseen käytettävissä olevien paikkojen ja muunlaisten osallistumismuotojen välillä. On siis ratkaisevan tärkeää varmistaa, että pakolaisia vastaanottavien ja muunlaisen osallistumistavan valitsevien jäsenvaltioiden määrät ovat oikeassa suhteessa toisiinsa ja vastaavat turvapaikkaan oikeutettujen ja palautettavien hakijoiden osuuksia.

| 5. | suhtautuu ehdotetun menettelyn monimutkaisuuden vuoksi kuitenkin epäilevästi siihen, onko ”palauttamisen tukijärjestely” toteutettavissa käytännössä. Komitea ehdottaa tähän liittyen, että yhteisvastuumekanismin täytäntöönpanon varmistamiseksi otetaan käyttöön taloudellisten kannustinten ja seuraamusten järjestelmä. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu ehdotetun menettelyn monimutkaisuuden vuoksi kuitenkin epäilevästi siihen, onko ”palauttamisen tukijärjestely” toteutettavissa käytännössä. Komitea ehdottaa tähän liittyen, että yhteisvastuumekanismin täytäntöönpanon varmistamiseksi otetaan käyttöön taloudellisten kannustinten ja seuraamusten järjestelmä.

| 6. | korostaa ihmisoikeus- ja oikeusvaltioperiaatteiden merkitystä (esim. maksuton mahdollisuus saada riippumatonta neuvontaa ja oikeudellinen edustaja sekä kääntyä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston UNHCR:n puoleen) ja toteaa niiden pätevän myös EU:n ulkorajoilla. Tämä koskee etenkin ehdotettuja rajamenettelyjä, joiden on oltava eurooppalaisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen mukaisia ja joita sovellettaessa on huolehdittava siitä, ettei ketään syrjitä kansalaisuuden perusteella; rajamenettelyjä varten olisi valittava muu kuin suojelun myöntämisasteeseen sidoksissa oleva toimintamalli. Näiden vaatimusten täyttyminen on taattava uusien rajamenettelyjen yhteydessä myös käytännössä. |
| --- | --- |

6.

korostaa ihmisoikeus- ja oikeusvaltioperiaatteiden merkitystä (esim. maksuton mahdollisuus saada riippumatonta neuvontaa ja oikeudellinen edustaja sekä kääntyä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston UNHCR:n puoleen) ja toteaa niiden pätevän myös EU:n ulkorajoilla. Tämä koskee etenkin ehdotettuja rajamenettelyjä, joiden on oltava eurooppalaisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen mukaisia ja joita sovellettaessa on huolehdittava siitä, ettei ketään syrjitä kansalaisuuden perusteella; rajamenettelyjä varten olisi valittava muu kuin suojelun myöntämisasteeseen sidoksissa oleva toimintamalli. Näiden vaatimusten täyttyminen on taattava uusien rajamenettelyjen yhteydessä myös käytännössä.

| 7. | kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä tarkastelemaan, vastaavatko ehdotetun turvapaikkamenettelyasetuksen 53 ja 54 artiklan säännökset Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joka koskee tehokasta oikeussuojaa ja tarvetta noudattaa muitakin EU:n oikeuden ja oikeusvaltion periaatteita perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisen oikeussuojan järjestämisessä. |
| --- | --- |

7.

kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä tarkastelemaan, vastaavatko ehdotetun turvapaikkamenettelyasetuksen 53 ja 54 artiklan säännökset Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joka koskee tehokasta oikeussuojaa ja tarvetta noudattaa muitakin EU:n oikeuden ja oikeusvaltion periaatteita perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisen oikeussuojan järjestämisessä.

| 8. | kehottaa toteuttamaan ehdotetun seulontamenettelyn niin, että ”erityiset haavoittuvuudet” pystytään havaitsemaan tehokkaasti varhaisessa vaiheessa. Tähän kuuluu myös vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä ja ehdotetussa turvapaikkamenettelyasetuksessa tarkoitettujen henkilöryhmien tunnistaminen ja asianmukainen kohtelu. |
| --- | --- |

8.

kehottaa toteuttamaan ehdotetun seulontamenettelyn niin, että ”erityiset haavoittuvuudet” pystytään havaitsemaan tehokkaasti varhaisessa vaiheessa. Tähän kuuluu myös vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä ja ehdotetussa turvapaikkamenettelyasetuksessa tarkoitettujen henkilöryhmien tunnistaminen ja asianmukainen kohtelu.

| 9. | huomauttaa, että seulontaan varattu viiden päivän enimmäisaika ei monissa tapauksissa riitä erityisten haavoittuvuuksien tosiasialliseen toteamiseen. Raja-alueille on osoitettava lisäresursseja seulonnan hoitamiseen, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset menettelytavat ja erityisten tarpeiden tehokas havaitseminen sekä estää syrjivät käytännöt, kuten etninen profilointi. |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että seulontaan varattu viiden päivän enimmäisaika ei monissa tapauksissa riitä erityisten haavoittuvuuksien tosiasialliseen toteamiseen. Raja-alueille on osoitettava lisäresursseja seulonnan hoitamiseen, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset menettelytavat ja erityisten tarpeiden tehokas havaitseminen sekä estää syrjivät käytännöt, kuten etninen profilointi.

| 10. | korostaa tarvetta välttää päällekkäisyyksiä seulontamenettelyn yhteydessä ja lisätä sen tehokkuutta. |
| --- | --- |

10.

korostaa tarvetta välttää päällekkäisyyksiä seulontamenettelyn yhteydessä ja lisätä sen tehokkuutta.

| 11. | toteaa, että toimiva kriisinhallinta alkaa nimenomaan paikallis- ja aluetasolta ja että koordinointia paikallis- ja alueviranomaisten kanssa olisi siksi pidettävä keskeisenä painopisteenä. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että toimiva kriisinhallinta alkaa nimenomaan paikallis- ja aluetasolta ja että koordinointia paikallis- ja alueviranomaisten kanssa olisi siksi pidettävä keskeisenä painopisteenä.

| 12. | ehdottaa, että välitöntä suojelua olisi jäsenvaltioiden harkinnan mukaan myönnettävä kriisitilanteissa paitsi aseellisten selkkausten jaloista paenneille ihmisille myös muille haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, erityisesti lapsille sekä kidutuksen uhreille, traumoista kärsiville ja ihmiskaupan uhreille, joiden kärsimysten jäljet eivät aina ole silmin havaittavissa. |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että välitöntä suojelua olisi jäsenvaltioiden harkinnan mukaan myönnettävä kriisitilanteissa paitsi aseellisten selkkausten jaloista paenneille ihmisille myös muille haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, erityisesti lapsille sekä kidutuksen uhreille, traumoista kärsiville ja ihmiskaupan uhreille, joiden kärsimysten jäljet eivät aina ole silmin havaittavissa.

| 13. | muistuttaa tarpeesta noudattaa yleistä tietosuoja-asetusta ja tietojenkäsittelyn yleisiä periaatteita ja kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä ottamaan asianmukaisesti huomioon varaumat, joita Euroopan tietosuojavaltuutettu on esittänyt erityisesti seulonta-asetusta ja Eurodac-asetusta koskevista ehdotuksista. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa tarpeesta noudattaa yleistä tietosuoja-asetusta ja tietojenkäsittelyn yleisiä periaatteita ja kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä ottamaan asianmukaisesti huomioon varaumat, joita Euroopan tietosuojavaltuutettu on esittänyt erityisesti seulonta-asetusta ja Eurodac-asetusta koskevista ehdotuksista.

| 14. | ehdottaa, että Eurodac-järjestelmän puitteissa tapahtuvan biometristen tietojen keruun alaikärajaksi asetetaan 12 vuotta, jotta se vastaisi viisumisäännöstön ja rajanylitystietojärjestelmän ikävaatimuksia. Biometristen tietojen tallentamiseen liittyy aina tietosuojaoikeudellisia riskejä. Siksi on suotavaa varmistaa, että sellaisten henkilöiden tietoja, jotka eivät kenties vielä ymmärrä tätä kysymystä, ei saa tallentaa lainvalvontatarkoituksia varten. |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että Eurodac-järjestelmän puitteissa tapahtuvan biometristen tietojen keruun alaikärajaksi asetetaan 12 vuotta, jotta se vastaisi viisumisäännöstön ja rajanylitystietojärjestelmän ikävaatimuksia. Biometristen tietojen tallentamiseen liittyy aina tietosuojaoikeudellisia riskejä. Siksi on suotavaa varmistaa, että sellaisten henkilöiden tietoja, jotka eivät kenties vielä ymmärrä tätä kysymystä, ei saa tallentaa lainvalvontatarkoituksia varten.

| 15. | on tyytyväinen siihen, että komissio haluaa luoda turvallisia muuttoväyliä Eurooppaan. Tämä on EU:n lisäpanos kansainväliseen pakolaisten suojeluun, eikä se voi korvata yksilökohtaisia turvapaikkamenettelyjä. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen siihen, että komissio haluaa luoda turvallisia muuttoväyliä Eurooppaan. Tämä on EU:n lisäpanos kansainväliseen pakolaisten suojeluun, eikä se voi korvata yksilökohtaisia turvapaikkamenettelyjä.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään uudelleensijoittamisohjelmia edelleen, perustamaan uusia humanitaarisen maahanpääsyn ohjelmia, kuten yhteisöllisen tuen ohjelmia, ja edistämään ammattitaitoisten ja osaavien työntekijöiden palkkaamista kolmansista maista. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään uudelleensijoittamisohjelmia edelleen, perustamaan uusia humanitaarisen maahanpääsyn ohjelmia, kuten yhteisöllisen tuen ohjelmia, ja edistämään ammattitaitoisten ja osaavien työntekijöiden palkkaamista kolmansista maista.

| 17. | korostaa, että monet paikallis- ja alueyhteisöt kaikkialla EU:ssa ovat valmiita osallistumaan aktiivisesti haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden vastaanottamiseen ja kotouttamiseen, ja muistuttaa AK:n ”Kunnat ja alueet integraation puolesta” -aloitteen tarjoamista mahdollisuuksista. Komitea ehdottaa, että Euroopan komissio ottaisi huomioon kuntien ja alueiden hyvät kotouttamiskäytännöt, jotta voitaisiin kannustaa käyttämään niitä myös muualla, edistää uusien aloitteiden syntymistä ja auttaa käymään rakentavampaa julkista keskustelua turvapaikkaoikeudesta ja maahanmuutosta. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että monet paikallis- ja alueyhteisöt kaikkialla EU:ssa ovat valmiita osallistumaan aktiivisesti haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden vastaanottamiseen ja kotouttamiseen, ja muistuttaa AK:n ”Kunnat ja alueet integraation puolesta” -aloitteen tarjoamista mahdollisuuksista. Komitea ehdottaa, että Euroopan komissio ottaisi huomioon kuntien ja alueiden hyvät kotouttamiskäytännöt, jotta voitaisiin kannustaa käyttämään niitä myös muualla, edistää uusien aloitteiden syntymistä ja auttaa käymään rakentavampaa julkista keskustelua turvapaikkaoikeudesta ja maahanmuutosta.

| 18. | pyytää toteuttamaan ja kehittämään tehokasta yhteistyöpolitiikkaa kolmansien maiden kanssa. Tätä varten on tärkeää, että EU kehittää uuden strategian näiden kolmansien maiden ja erityisesti Afrikan valtioiden kestävän kehityksen tukemiseksi edistämällä kestävän talouskehityksen ja demokratiakehityksen prosesseja näissä maissa terveyteen, tuotantoon ja koulutukseen liittyvien aloitteiden, infrastruktuurin luomisen ja kestävän ja demokraattisen talouden edistämisen avulla, jotta niiden väestön ei tarvitsisi muuttaa pois. |
| --- | --- |

18.

pyytää toteuttamaan ja kehittämään tehokasta yhteistyöpolitiikkaa kolmansien maiden kanssa. Tätä varten on tärkeää, että EU kehittää uuden strategian näiden kolmansien maiden ja erityisesti Afrikan valtioiden kestävän kehityksen tukemiseksi edistämällä kestävän talouskehityksen ja demokratiakehityksen prosesseja näissä maissa terveyteen, tuotantoon ja koulutukseen liittyvien aloitteiden, infrastruktuurin luomisen ja kestävän ja demokraattisen talouden edistämisen avulla, jotta niiden väestön ei tarvitsisi muuttaa pois.

| 19. | odottaa, että paikallis- ja aluetason vapaaehtoisiin tarjouksiin ottaa haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä vastaan kiinnitetään EU:n muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen myötä enemmän huomiota kuin tähän asti. |
| --- | --- |

19.

odottaa, että paikallis- ja aluetason vapaaehtoisiin tarjouksiin ottaa haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä vastaan kiinnitetään EU:n muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen myötä enemmän huomiota kuin tähän asti.

| 20. | suhtautuu myönteisesti kotouttamista ja osallisuutta koskevaan toimintasuunnitelmaan 2021–2027, sillä se on välttämätön täydennys uuteen muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseen, ja on tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelmassa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten rooli. Komitea odottaa toiveikkaana Euroopan komission kanssa sopimansa kotouttamiskumppanuuden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti kotouttamista ja osallisuutta koskevaan toimintasuunnitelmaan 2021–2027, sillä se on välttämätön täydennys uuteen muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseen, ja on tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelmassa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten rooli. Komitea odottaa toiveikkaana Euroopan komission kanssa sopimansa kotouttamiskumppanuuden täytäntöönpanoa.

| 21. | katsoo, että lähtöä ja saapumista edeltävät toimenpiteet liittyvät erottamattomasti laillisten muuttoväylien tehokkaaseen kehittämiseen, jotta toimintasuunnitelmalla on edellytykset onnistua tavoitteessaan kattaa kotouttamisprosessin kaikki eri vaiheet. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että lähtöä ja saapumista edeltävät toimenpiteet liittyvät erottamattomasti laillisten muuttoväylien tehokkaaseen kehittämiseen, jotta toimintasuunnitelmalla on edellytykset onnistua tavoitteessaan kattaa kotouttamisprosessin kaikki eri vaiheet.

| 22. | korostaa tarvetta yksinkertaistaa ja selkiyttää paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia saada kotouttamisen ja osallisuuden tukemiseen tarkoitettuja EU:n varoja. Tämä koskee myös makroaluetasoa. |
| --- | --- |

22.

korostaa tarvetta yksinkertaistaa ja selkiyttää paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia saada kotouttamisen ja osallisuuden tukemiseen tarkoitettuja EU:n varoja. Tämä koskee myös makroaluetasoa.

| 23. | tähdentää, että on tärkeää taistella kotouttamiseen ja muuttoliikkeeseen liittyvää disinformaatiota vastaan konkreettisten fakta- ja tilastotietojen avulla syrjinnän, ennakkoluulojen, rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota sisällyttämään vuotuiseen strategiseen ennakointiraporttiinsa EU:n vuotuisen alue- ja kuntabarometrin tulokset. Tämän AK:n näyttöperusteisen välineen avulla voidaan muun muassa havainnollistaa muuttoliikkeen ja kotouttamisen vaikutuksia kuntiin ja alueisiin. Lisäksi komitea katsoo, että komission olisi vaadittava toteuttamaan vastaanottavissa yhteiskunnissa humanistisia viestintä- ja tiedotuskampanjoita, joissa selitetään muuttoliikekysymyksen asianmukaisen hoitamisen ja hallinnan tärkeyttä. |
| --- | --- |

23.

tähdentää, että on tärkeää taistella kotouttamiseen ja muuttoliikkeeseen liittyvää disinformaatiota vastaan konkreettisten fakta- ja tilastotietojen avulla syrjinnän, ennakkoluulojen, rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota sisällyttämään vuotuiseen strategiseen ennakointiraporttiinsa EU:n vuotuisen alue- ja kuntabarometrin tulokset. Tämän AK:n näyttöperusteisen välineen avulla voidaan muun muassa havainnollistaa muuttoliikkeen ja kotouttamisen vaikutuksia kuntiin ja alueisiin. Lisäksi komitea katsoo, että komission olisi vaadittava toteuttamaan vastaanottavissa yhteiskunnissa humanistisia viestintä- ja tiedotuskampanjoita, joissa selitetään muuttoliikekysymyksen asianmukaisen hoitamisen ja hallinnan tärkeyttä.

| 24. | tukee voimakkaasti komission tavoitetta tehostaa muuttajien salakuljetuksen torjuntaa ja saada muuttajat luopumaan hengenvaarallisille matkoille lähtemisestä. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta vahvistaa EU:n virastojen roolia ja tarkistaa maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaista EU:n toimintasuunnitelmaa, jossa myös selvennetään yksityisten tahojen meripelastustoimien asemaa. On tärkeää välttää oikeudellisten velvoitteiden (kuten meripelastusvelvollisuuden) täyttämisen kriminalisointia. Meripelastusyhteistyötä olisi AK:n mielestä koordinoitava Euroopan tasolla ja kehitettävä valtiollisten ja valtiovallasta riippumattomien toimijoiden kesken kumppanuuden ja keskinäisen kunnioituksen hengessä. |
| --- | --- |

24.

tukee voimakkaasti komission tavoitetta tehostaa muuttajien salakuljetuksen torjuntaa ja saada muuttajat luopumaan hengenvaarallisille matkoille lähtemisestä. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta vahvistaa EU:n virastojen roolia ja tarkistaa maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaista EU:n toimintasuunnitelmaa, jossa myös selvennetään yksityisten tahojen meripelastustoimien asemaa. On tärkeää välttää oikeudellisten velvoitteiden (kuten meripelastusvelvollisuuden) täyttämisen kriminalisointia. Meripelastusyhteistyötä olisi AK:n mielestä koordinoitava Euroopan tasolla ja kehitettävä valtiollisten ja valtiovallasta riippumattomien toimijoiden kesken kumppanuuden ja keskinäisen kunnioituksen hengessä.

| 25. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota mahdollisiin ihmiskaupan uhreihin (naiset, nuoret, alaikäiset) ja korostaa, että heidät on tärkeää tunnistaa asianmukaisesti. Jos arviointi on puutteellista, saattaa käydä niin, että ihmiskaupan uhrien ihmisoikeudet eivät toteudu tai että uhrit eivät saa suojelua, jota heille kuuluisi antaa heidän kärsimänsä kaltoinkohtelun takia. Komitea pitää tässä yhteydessä ensiarvoisen tärkeänä toimien koordinointia paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä virallisten tahojen monialaista yhteistyötä, joka on olennaisen tärkeää, jotta uhrit voidaan havaita ja tunnistaa varhaisessa vaiheessa ja heille voidaan tarjota heti apua täyden osallisuuden ja kotoutumisen edistämiseksi ja jotta voidaan välttää haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, kuten mahdollisten ihmiskaupan uhrien, vakavan hyväksikäytön riski. Komitea katsoo, että ihmiskaupan uhrien asianmukaisen ja yksilöllisten tarpeiden mukaisen kohtelun varmistamiseksi heidät tulee ottaa vastaan yksilökohtaisesti, jokaisen identiteettiä kunnioittaen ja henkilökohtaiset odotukset, kyvyt ja oikeudet huomioon ottaen. Komitea korostaa, että nimenomaan uhrien voimavarojen lisäämiseen tähtäävä virallisten tahojen monialainen yhteistyö on ehdottoman tärkeää, jotta uhrit voivat integroitua yhteiskuntaan ja päästä siten kiinni itsenäiseen elämään. |
| --- | --- |

25.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota mahdollisiin ihmiskaupan uhreihin (naiset, nuoret, alaikäiset) ja korostaa, että heidät on tärkeää tunnistaa asianmukaisesti. Jos arviointi on puutteellista, saattaa käydä niin, että ihmiskaupan uhrien ihmisoikeudet eivät toteudu tai että uhrit eivät saa suojelua, jota heille kuuluisi antaa heidän kärsimänsä kaltoinkohtelun takia. Komitea pitää tässä yhteydessä ensiarvoisen tärkeänä toimien koordinointia paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä virallisten tahojen monialaista yhteistyötä, joka on olennaisen tärkeää, jotta uhrit voidaan havaita ja tunnistaa varhaisessa vaiheessa ja heille voidaan tarjota heti apua täyden osallisuuden ja kotoutumisen edistämiseksi ja jotta voidaan välttää haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, kuten mahdollisten ihmiskaupan uhrien, vakavan hyväksikäytön riski. Komitea katsoo, että ihmiskaupan uhrien asianmukaisen ja yksilöllisten tarpeiden mukaisen kohtelun varmistamiseksi heidät tulee ottaa vastaan yksilökohtaisesti, jokaisen identiteettiä kunnioittaen ja henkilökohtaiset odotukset, kyvyt ja oikeudet huomioon ottaen. Komitea korostaa, että nimenomaan uhrien voimavarojen lisäämiseen tähtäävä virallisten tahojen monialainen yhteistyö on ehdottoman tärkeää, jotta uhrit voivat integroitua yhteiskuntaan ja päästä siten kiinni itsenäiseen elämään.

| 26. | katsoo, että muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen tavoitteet, erityisesti jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun ja sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteutuminen, jossa yhdistyvät muuttoliike-, turvapaikka-, kotouttamis- ja rajaturvallisuuspoliittiset toimet, voidaan saavuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden yhteisvoimin Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän puitteissa ja vain, jos niiden kaikkien edut ja valmiudet tunnustetaan yhteisvastuumekanismissa nykyistä paremmin. Komitea vahvistaa, että muuttoliike- ja turvapaikkasopimusta koskevat ehdotukset ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 5 artiklaan kirjatun toissijaisuusperiaatteen mukaisia, koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan eli Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisen tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Suunnitellusta toiminnasta on lisäksi selkeää hyötyä kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimiin verrattuna. Komitea huomauttaa myös, että suhteellisuusperiaatetta on noudatettava. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen tavoitteet, erityisesti jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun ja sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteutuminen, jossa yhdistyvät muuttoliike-, turvapaikka-, kotouttamis- ja rajaturvallisuuspoliittiset toimet, voidaan saavuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden yhteisvoimin Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän puitteissa ja vain, jos niiden kaikkien edut ja valmiudet tunnustetaan yhteisvastuumekanismissa nykyistä paremmin. Komitea vahvistaa, että muuttoliike- ja turvapaikkasopimusta koskevat ehdotukset ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 5 artiklaan kirjatun toissijaisuusperiaatteen mukaisia, koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan eli Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisen tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Suunnitellusta toiminnasta on lisäksi selkeää hyötyä kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimiin verrattuna. Komitea huomauttaa myös, että suhteellisuusperiaatetta on noudatettava.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  AK:n työvaliokunnan julkilausuma Moriassa oleskelevien muuttajien tilanteesta (COR-2020-02499), kohta 9.

1

(2)  Yksi esimerkki tästä on SHARE-ehdotus: Baskimaan aluehallituksen johtama ja useiden aluehallitusten tukema aloite, jolla pyritään edistämään solidaarisuutta ja yhteisvastuullisuutta pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanotossa soveltamalla edellä mainittuihin kolmeen keskeiseen muuttujaan pohjautuvaa alueellista jakoperustetta.

2

---

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/69

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta”

(2021/C 175/07)

| Yleisesittelijä: | Loïg CHESNAIS-GIRARD (FR, PES)
  Bretagnen aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | COM(2020) 854 final |

Yleisesittelijä:

Loïg CHESNAIS-GIRARD (FR, PES)

Bretagnen aluevaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

COM(2020) 854 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus1

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ”Yhdistynyt kuningaskunta”, erosi Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom), jäljempänä yhdessä ”unioni”, 1 päivänä helmikuuta 2020, minkä jälkeen alkoi sitä koskeva siirtymäkausi. Mainitusta määräaikaisesta siirtymäkaudesta sovittiin osana erosopimusta (1), ja
  sen on määrä jatkua
  31
  päivään
  joulukuuta 2020. Siirtymäkauden aikana unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta aloittivat viralliset neuvottelut tulevista suhteista. | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ”Yhdistynyt kuningaskunta”, erosi Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom), jäljempänä yhdessä ”unioni”, 1 päivänä helmikuuta 2020, minkä jälkeen alkoi sitä koskeva siirtymäkausi. Mainitusta määräaikaisesta siirtymäkaudesta sovittiin osana erosopimusta (1), ja
  se päättyi
  31
  päivänä
  joulukuuta 2020. Siirtymäkauden aikana unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta aloittivat viralliset neuvottelut tulevista suhteista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ”Yhdistynyt kuningaskunta”, erosi Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom), jäljempänä yhdessä ”unioni”, 1 päivänä helmikuuta 2020, minkä jälkeen alkoi sitä koskeva siirtymäkausi. Mainitusta määräaikaisesta siirtymäkaudesta sovittiin osana erosopimusta (1), ja
  sen on määrä jatkua
  31
  päivään
  joulukuuta 2020. Siirtymäkauden aikana unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta aloittivat viralliset neuvottelut tulevista suhteista.

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ”Yhdistynyt kuningaskunta”, erosi Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom), jäljempänä yhdessä ”unioni”, 1 päivänä helmikuuta 2020, minkä jälkeen alkoi sitä koskeva siirtymäkausi. Mainitusta määräaikaisesta siirtymäkaudesta sovittiin osana erosopimusta (1), ja
  se päättyi
  31
  päivänä
  joulukuuta 2020. Siirtymäkauden aikana unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta aloittivat viralliset neuvottelut tulevista suhteista.

Muutosehdotus 2

Lisätään uusi johdanto-osan kappale 2 a

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisissä neuvotteluissa saatiin 24 päivänä joulukuuta 2020 aikaan Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus (jäljempänä ”kauppa- ja yhteistyösopimus”) (1), jossa määritetään niiden tulevat suhteet ja joka tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021. Kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanolle on asetettu kalastusalalla viiden ja puolen vuoden siirtymäaika, joka jatkuu 30 päivään kesäkuuta 2026 ja jonka kuluessa kalastusta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä vähennetään


  asteittain. Tämä aiheuttaa todennäköisesti perinpohjaisia muutoksia kaikkiin kalastusalan arvoketjuihin ja tiettyjen alueiden rannikkoseutujen elinkeinorakenteeseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisissä neuvotteluissa saatiin 24 päivänä joulukuuta 2020 aikaan Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus (jäljempänä ”kauppa- ja yhteistyösopimus”) (1), jossa määritetään niiden tulevat suhteet ja joka tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021. Kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanolle on asetettu kalastusalalla viiden ja puolen vuoden siirtymäaika, joka jatkuu 30 päivään kesäkuuta 2026 ja jonka kuluessa kalastusta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä vähennetään


  asteittain. Tämä aiheuttaa todennäköisesti perinpohjaisia muutoksia kaikkiin kalastusalan arvoketjuihin ja tiettyjen alueiden rannikkoseutujen elinkeinorakenteeseen.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unioni on sitoutunut lieventämään Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen taloudellisia vaikutuksia ja osoittamaan solidaarisuutta kaikille jäsenvaltioille
  , erityisesti
  niille, joihin
  tällaiset poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat eniten
  . | Unioni on sitoutunut lieventämään Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen
  kielteisiä
  taloudellisia
  ja sosiaalisia
  vaikutuksia ja osoittamaan
  näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa
  solidaarisuutta kaikille jäsenvaltioille
  ja kaikille
  niille
  alueille ja talouden aloille
  , joihin
  vaikutukset kohdistuvat
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unioni on sitoutunut lieventämään Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen taloudellisia vaikutuksia ja osoittamaan solidaarisuutta kaikille jäsenvaltioille
  , erityisesti
  niille, joihin
  tällaiset poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat eniten
  .

Unioni on sitoutunut lieventämään Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen
  kielteisiä
  taloudellisia
  ja sosiaalisia
  vaikutuksia ja osoittamaan
  näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa
  solidaarisuutta kaikille jäsenvaltioille
  ja kaikille
  niille
  alueille ja talouden aloille
  , joihin
  vaikutukset kohdistuvat
  .

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi on aiheellista, että jäsenvaltiot keskittyvät tukitoimenpiteitä suunnitellessaan erityisesti niihin alueisiin, aloihin ja paikallisyhteisöihin, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen todennäköisesti vaikuttaa kielteisimmin, mukaan lukien ne, jotka ovat riippuvaisia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavasta kalastustoiminnasta. Jäsenvaltiot voivat joutua toteuttamaan erityistoimenpiteitä, erityisesti tukeakseen yrityksiä ja talouden toimialoja, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti. Tämän vuoksi on aiheellista laatia ei-tyhjentävä luettelo toimenpidetyypeistä, joilla tämä tavoite todennäköisimmin saavutetaan. | Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi on aiheellista, että jäsenvaltiot keskittyvät tukitoimenpiteitä suunnitellessaan erityisesti niihin alueisiin, aloihin ja paikallisyhteisöihin, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen todennäköisesti vaikuttaa kielteisimmin, mukaan lukien ne, jotka ovat riippuvaisia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavasta kalastustoiminnasta.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että tukea annetaan tasapuolisesti kaikille vaikutuksista kärsiville alueille.
  Jäsenvaltiot voivat joutua toteuttamaan erityistoimenpiteitä, erityisesti tukeakseen yrityksiä ja talouden toimialoja, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti. Tämän vuoksi on aiheellista laatia ei-tyhjentävä luettelo toimenpidetyypeistä, joilla tämä tavoite todennäköisimmin saavutetaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi on aiheellista, että jäsenvaltiot keskittyvät tukitoimenpiteitä suunnitellessaan erityisesti niihin alueisiin, aloihin ja paikallisyhteisöihin, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen todennäköisesti vaikuttaa kielteisimmin, mukaan lukien ne, jotka ovat riippuvaisia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavasta kalastustoiminnasta. Jäsenvaltiot voivat joutua toteuttamaan erityistoimenpiteitä, erityisesti tukeakseen yrityksiä ja talouden toimialoja, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti. Tämän vuoksi on aiheellista laatia ei-tyhjentävä luettelo toimenpidetyypeistä, joilla tämä tavoite todennäköisimmin saavutetaan.

Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi on aiheellista, että jäsenvaltiot keskittyvät tukitoimenpiteitä suunnitellessaan erityisesti niihin alueisiin, aloihin ja paikallisyhteisöihin, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen todennäköisesti vaikuttaa kielteisimmin, mukaan lukien ne, jotka ovat riippuvaisia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavasta kalastustoiminnasta.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että tukea annetaan tasapuolisesti kaikille vaikutuksista kärsiville alueille.
  Jäsenvaltiot voivat joutua toteuttamaan erityistoimenpiteitä, erityisesti tukeakseen yrityksiä ja talouden toimialoja, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti. Tämän vuoksi on aiheellista laatia ei-tyhjentävä luettelo toimenpidetyypeistä, joilla tämä tavoite todennäköisimmin saavutetaan.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Tietyt talouden alat ovat erityisen haavoittuvassa asemassa. Eräillä alueilla, jotka ovat erittäin riippuvaisia brittiläisestä asiakaskunnasta, matkailutoiminnan odotetaan supistuvan merkittävästi. Kansalaisten oleskelua koskevat säännöt saattavat vaarantaa alueiden välisen liikkumisen ja vaihdon perinteiset mallit sekä eräiden alueiden väestötasapainon. Kauppatoiminta riippuu yritysten ja arvoketjujen kyvystä ottaa sopimuksen edellyttämät uudet vaatimukset huomioon. Vaikka vaikutukset ovat jo havaittavissa tietyillä aloilla, kuten tuoretuotealalla, monet brexitin vaikutukset ovat vielä hämärän peitossa covid-19-pandemiaan liittyvän terveystilanteen takia tai siitä syystä, ettei kaikkia määräyksiä ole vielä ryhdytty soveltamaan käytännössä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tietyt talouden alat ovat erityisen haavoittuvassa asemassa. Eräillä alueilla, jotka ovat erittäin riippuvaisia brittiläisestä asiakaskunnasta, matkailutoiminnan odotetaan supistuvan merkittävästi. Kansalaisten oleskelua koskevat säännöt saattavat vaarantaa alueiden välisen liikkumisen ja vaihdon perinteiset mallit sekä eräiden alueiden väestötasapainon. Kauppatoiminta riippuu yritysten ja arvoketjujen kyvystä ottaa sopimuksen edellyttämät uudet vaatimukset huomioon. Vaikka vaikutukset ovat jo havaittavissa tietyillä aloilla, kuten tuoretuotealalla, monet brexitin vaikutukset ovat vielä hämärän peitossa covid-19-pandemiaan liittyvän terveystilanteen takia tai siitä syystä, ettei kaikkia määräyksiä ole vielä ryhdytty soveltamaan käytännössä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Samalla on tärkeää eritellä selkeästi mahdolliset varauksesta annettavan tuen ulkopuolelle jäävät toimenpidetyypit. Varauksessa tuen ulkopuolelle olisi jätettävä arvonlisävero, sillä se muodostaa jäsenvaltion tulonlähteen, jolla kompensoidaan siihen liittyviä jäsenvaltion talousarvioon kohdistuvia kustannuksia.
  Jotta rajallisten määrärahojen käyttö voidaan keskittää mahdollisimman tehokkaasti, varauksen täytäntöönpanosta vastaavien elinten käyttämän teknisen avun ei pitäisi olla tukikelpoista.
  Koheesiopolitiikan yleisen lähestymistavan mukaisesti ei pitäisi tukea menoja, jotka liittyvät toiminnan siirtämiseen tai jotka ovat sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön vastaisia. | Samalla on tärkeää eritellä selkeästi mahdolliset varauksesta annettavan tuen ulkopuolelle jäävät toimenpidetyypit. Varauksessa tuen ulkopuolelle olisi jätettävä arvonlisävero,
  ellei sitä voida periä takaisin kansallisen alv-lainsäädännön nojalla,
  sillä se muodostaa jäsenvaltion tulonlähteen, jolla kompensoidaan siihen liittyviä jäsenvaltion talousarvioon kohdistuvia kustannuksia. Koheesiopolitiikan yleisen lähestymistavan mukaisesti ei pitäisi tukea menoja, jotka liittyvät toiminnan siirtämiseen tai jotka ovat sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön vastaisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Samalla on tärkeää eritellä selkeästi mahdolliset varauksesta annettavan tuen ulkopuolelle jäävät toimenpidetyypit. Varauksessa tuen ulkopuolelle olisi jätettävä arvonlisävero, sillä se muodostaa jäsenvaltion tulonlähteen, jolla kompensoidaan siihen liittyviä jäsenvaltion talousarvioon kohdistuvia kustannuksia.
  Jotta rajallisten määrärahojen käyttö voidaan keskittää mahdollisimman tehokkaasti, varauksen täytäntöönpanosta vastaavien elinten käyttämän teknisen avun ei pitäisi olla tukikelpoista.
  Koheesiopolitiikan yleisen lähestymistavan mukaisesti ei pitäisi tukea menoja, jotka liittyvät toiminnan siirtämiseen tai jotka ovat sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön vastaisia.

Samalla on tärkeää eritellä selkeästi mahdolliset varauksesta annettavan tuen ulkopuolelle jäävät toimenpidetyypit. Varauksessa tuen ulkopuolelle olisi jätettävä arvonlisävero,
  ellei sitä voida periä takaisin kansallisen alv-lainsäädännön nojalla,
  sillä se muodostaa jäsenvaltion tulonlähteen, jolla kompensoidaan siihen liittyviä jäsenvaltion talousarvioon kohdistuvia kustannuksia. Koheesiopolitiikan yleisen lähestymistavan mukaisesti ei pitäisi tukea menoja, jotka liittyvät toiminnan siirtämiseen tai jotka ovat sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön vastaisia.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla varausta on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita varauksen arvioinnin perustaksi. | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla varausta on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille
  ja paikallis- ja alueviranomaisille
  aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita varauksen arvioinnin perustaksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla varausta on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita varauksen arvioinnin perustaksi.

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla varausta on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille
  ja paikallis- ja alueviranomaisille
  aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita varauksen arvioinnin perustaksi.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja hakemusten arvioinnin johdonmukaisuus, komission olisi arvioitava hakemukset pakettina. Sen olisi erityisesti tarkasteltava ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta, menojen suoraa yhteyttä eroamisen seurauksiin puuttumiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin ja kyseisen jäsenvaltion toteuttamia toimenpiteitä päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi. Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komission olisi selvitettävä maksetut ennakkomaksut ja perittävä takaisin käyttämättä jääneet määrät. Kun jäsenvaltion menot, jotka komissio on hyväksynyt tukikelpoisiksi, ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta olisi voitava kohdentaa lisävaroja kyseiselle jäsenvaltiolle käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa, jotta tuki voitaisiin keskittää niille jäsenvaltioille, joihin eroaminen eniten vaikuttaa. Odotettavissa olevan taloudellisen häiriön laajuuden vuoksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää ennakkomaksuista takaisin perityt määrät jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseksi. | Jotta varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja hakemusten arvioinnin johdonmukaisuus, komission olisi arvioitava hakemukset pakettina. Sen olisi erityisesti tarkasteltava ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta, menojen suoraa yhteyttä eroamisen seurauksiin puuttumiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin ja kyseisen jäsenvaltion toteuttamia toimenpiteitä päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi.
  On myös varmistettava menojen alakohtainen ja maantieteellinen jakautuminen NUTS 2 -tasolla, syrjäisimmät alueet mukaan luettuina.
  Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komission olisi selvitettävä maksetut ennakkomaksut ja perittävä takaisin käyttämättä jääneet määrät. Kun jäsenvaltion menot, jotka komissio on hyväksynyt tukikelpoisiksi, ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta olisi voitava kohdentaa lisävaroja kyseiselle jäsenvaltiolle käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa, jotta tuki voitaisiin keskittää niille jäsenvaltioille, joihin eroaminen eniten vaikuttaa. Odotettavissa olevan taloudellisen häiriön laajuuden vuoksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää ennakkomaksuista takaisin perityt määrät jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja hakemusten arvioinnin johdonmukaisuus, komission olisi arvioitava hakemukset pakettina. Sen olisi erityisesti tarkasteltava ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta, menojen suoraa yhteyttä eroamisen seurauksiin puuttumiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin ja kyseisen jäsenvaltion toteuttamia toimenpiteitä päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi. Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komission olisi selvitettävä maksetut ennakkomaksut ja perittävä takaisin käyttämättä jääneet määrät. Kun jäsenvaltion menot, jotka komissio on hyväksynyt tukikelpoisiksi, ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta olisi voitava kohdentaa lisävaroja kyseiselle jäsenvaltiolle käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa, jotta tuki voitaisiin keskittää niille jäsenvaltioille, joihin eroaminen eniten vaikuttaa. Odotettavissa olevan taloudellisen häiriön laajuuden vuoksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää ennakkomaksuista takaisin perityt määrät jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseksi.

Jotta varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja hakemusten arvioinnin johdonmukaisuus, komission olisi arvioitava hakemukset pakettina. Sen olisi erityisesti tarkasteltava ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta, menojen suoraa yhteyttä eroamisen seurauksiin puuttumiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin ja kyseisen jäsenvaltion toteuttamia toimenpiteitä päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi.
  On myös varmistettava menojen alakohtainen ja maantieteellinen jakautuminen NUTS 2 -tasolla, syrjäisimmät alueet mukaan luettuina.
  Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komission olisi selvitettävä maksetut ennakkomaksut ja perittävä takaisin käyttämättä jääneet määrät. Kun jäsenvaltion menot, jotka komissio on hyväksynyt tukikelpoisiksi, ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta olisi voitava kohdentaa lisävaroja kyseiselle jäsenvaltiolle käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa, jotta tuki voitaisiin keskittää niille jäsenvaltioille, joihin eroaminen eniten vaikuttaa. Odotettavissa olevan taloudellisen häiriön laajuuden vuoksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää ennakkomaksuista takaisin perityt määrät jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseksi.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin moitteeton toiminta, jäsenvaltioiden on perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja nimettävä ja ilmoitettava komissiolle varauksen hallinnoinnista vastaavat elimet ja erillinen riippumaton tarkastuselin. Yksinkertaistamissyistä
  jäsenvaltiot voivat hyödyntää
  nykyisiä, koheesiopolitiikan rahoitusta tai Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskevaa hallintoa ja valvontaa varten nimettyjä elimiä ja siihen perustettuja järjestelmiä. On tarpeen määritellä jäsenvaltioiden vastuualueet ja vahvistaa nimettyjä elimiä koskevat erityisvaatimukset. | Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin moitteeton toiminta, jäsenvaltioiden on perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä
  valtio- tai aluetasolle
  ja nimettävä ja ilmoitettava komissiolle varauksen hallinnoinnista vastaavat elimet ja erillinen riippumaton tarkastuselin. Yksinkertaistamissyistä
  jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä
  nykyisiä, koheesiopolitiikan rahoitusta tai Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskevaa hallintoa ja valvontaa varten nimettyjä elimiä ja siihen perustettuja järjestelmiä. On tarpeen määritellä jäsenvaltioiden vastuualueet ja vahvistaa nimettyjä elimiä koskevat erityisvaatimukset.
  Jäsenvaltiot huolehtivat asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten osallistamisesta rahaston toteutukseen ja seurantaan muun muassa seurantaelinten kautta, jos kyseiset viranomaiset eivät jo ole niissä jäseninä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin moitteeton toiminta, jäsenvaltioiden on perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja nimettävä ja ilmoitettava komissiolle varauksen hallinnoinnista vastaavat elimet ja erillinen riippumaton tarkastuselin. Yksinkertaistamissyistä
  jäsenvaltiot voivat hyödyntää
  nykyisiä, koheesiopolitiikan rahoitusta tai Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskevaa hallintoa ja valvontaa varten nimettyjä elimiä ja siihen perustettuja järjestelmiä. On tarpeen määritellä jäsenvaltioiden vastuualueet ja vahvistaa nimettyjä elimiä koskevat erityisvaatimukset.

Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin moitteeton toiminta, jäsenvaltioiden on perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä
  valtio- tai aluetasolle
  ja nimettävä ja ilmoitettava komissiolle varauksen hallinnoinnista vastaavat elimet ja erillinen riippumaton tarkastuselin. Yksinkertaistamissyistä
  jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä
  nykyisiä, koheesiopolitiikan rahoitusta tai Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskevaa hallintoa ja valvontaa varten nimettyjä elimiä ja siihen perustettuja järjestelmiä. On tarpeen määritellä jäsenvaltioiden vastuualueet ja vahvistaa nimettyjä elimiä koskevat erityisvaatimukset.
  Jäsenvaltiot huolehtivat asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten osallistamisesta rahaston toteutukseen ja seurantaan muun muassa seurantaelinten kautta, jos kyseiset viranomaiset eivät jo ole niissä jäseninä.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (19) | Avoimuuden lisäämiseksi unionin rahoitusosuuden käytöstä komission olisi annettava Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle loppukertomus varauksen täytäntöönpanosta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(19)

Avoimuuden lisäämiseksi unionin rahoitusosuuden käytöstä komission olisi annettava Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle loppukertomus varauksen täytäntöönpanosta.

| (19) | Avoimuuden lisäämiseksi unionin rahoitusosuuden käytöstä komission olisi annettava Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle
  loppukertomus varauksen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(19)

Avoimuuden lisäämiseksi unionin rahoitusosuuden käytöstä komission olisi annettava Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle
  loppukertomus varauksen täytäntöönpanosta.

Muutosehdotus 11

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa tarkoitetaan: | Tässä asetuksessa tarkoitetaan: |
| (1) | ”viitejaksolla” varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viitejaksoa, joka alkaa 1 päivästä heinäkuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

(1)

”viitejaksolla” varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viitejaksoa, joka alkaa 1 päivästä heinäkuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022;

| (1) | ”viitejaksolla” varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viitejaksoa, joka alkaa 1 päivästä heinäkuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022; |
| --- | --- |

(1)

”viitejaksolla” varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viitejaksoa, joka alkaa 1 päivästä heinäkuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022;

| (2) | ”sovellettavalla lainsäädännöllä” unionin oikeutta ja sen soveltamiseen liittyvää kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

(2)

”sovellettavalla lainsäädännöllä” unionin oikeutta ja sen soveltamiseen liittyvää kansallista lainsäädäntöä;

| (2) | ”sovellettavalla lainsäädännöllä” unionin oikeutta ja sen soveltamiseen liittyvää kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

(2)

”sovellettavalla lainsäädännöllä” unionin oikeutta ja sen soveltamiseen liittyvää kansallista lainsäädäntöä;

| (3) | ”sääntöjenvastaisuudella” mitä tahansa unionin oikeuden tai sen soveltamiseen liittyvän kansallisen lainsäädännön rikkomista, joka johtuu varauksen täytäntöönpanoon osallistuvan julkisen tai yksityisen tahon, mukaan lukien jäsenvaltioiden viranomaiset, teosta tai laiminlyönnistä ja joka tuottaa tai voisi tuottaa vahinkoa unionin talousarviolle siihen kohdistuvan perusteettoman menoerän vuoksi; |
| --- | --- |

(3)

”sääntöjenvastaisuudella” mitä tahansa unionin oikeuden tai sen soveltamiseen liittyvän kansallisen lainsäädännön rikkomista, joka johtuu varauksen täytäntöönpanoon osallistuvan julkisen tai yksityisen tahon, mukaan lukien jäsenvaltioiden viranomaiset, teosta tai laiminlyönnistä ja joka tuottaa tai voisi tuottaa vahinkoa unionin talousarviolle siihen kohdistuvan perusteettoman menoerän vuoksi;

| (3) | ”sääntöjenvastaisuudella” mitä tahansa unionin oikeuden tai sen soveltamiseen liittyvän kansallisen lainsäädännön rikkomista, joka johtuu varauksen täytäntöönpanoon osallistuvan julkisen tai yksityisen tahon, mukaan lukien jäsenvaltioiden viranomaiset, teosta tai laiminlyönnistä ja joka tuottaa tai voisi tuottaa vahinkoa unionin talousarviolle siihen kohdistuvan perusteettoman menoerän vuoksi; |
| --- | --- |

(3)

”sääntöjenvastaisuudella” mitä tahansa unionin oikeuden tai sen soveltamiseen liittyvän kansallisen lainsäädännön rikkomista, joka johtuu varauksen täytäntöönpanoon osallistuvan julkisen tai yksityisen tahon, mukaan lukien jäsenvaltioiden viranomaiset, teosta tai laiminlyönnistä ja joka tuottaa tai voisi tuottaa vahinkoa unionin talousarviolle siihen kohdistuvan perusteettoman menoerän vuoksi;

| (4) | ”kokonaisvirhetasolla” otoksessa havaittujen virheiden kokonaismäärää jaettuna tarkastettujen perusjoukolla; |
| --- | --- |

(4)

”kokonaisvirhetasolla” otoksessa havaittujen virheiden kokonaismäärää jaettuna tarkastettujen perusjoukolla;

| (4) | ”kokonaisvirhetasolla” otoksessa havaittujen virheiden kokonaismäärää jaettuna tarkastettujen perusjoukolla; |
| --- | --- |

(4)

”kokonaisvirhetasolla” otoksessa havaittujen virheiden kokonaismäärää jaettuna tarkastettujen perusjoukolla;

| (5) | ”jäännösvirhetasolla” kokonaisvirhetasoa, josta on vähennetty jäsenvaltion soveltamat rahoitusoikaisut, joiden tarkoituksena on vähentää riippumattoman tarkastuselimen rahoitettuja toimenpiteitä koskevissa tarkastuksissaan havaitsemia riskejä, jaettuna kuluilla, jotka on määrä kattaa varauksesta saatavalla rahoitusosuudella; |
| --- | --- |

(5)

”jäännösvirhetasolla” kokonaisvirhetasoa, josta on vähennetty jäsenvaltion soveltamat rahoitusoikaisut, joiden tarkoituksena on vähentää riippumattoman tarkastuselimen rahoitettuja toimenpiteitä koskevissa tarkastuksissaan havaitsemia riskejä, jaettuna kuluilla, jotka on määrä kattaa varauksesta saatavalla rahoitusosuudella;

| (5) | ”jäännösvirhetasolla” kokonaisvirhetasoa, josta on vähennetty jäsenvaltion soveltamat rahoitusoikaisut, joiden tarkoituksena on vähentää riippumattoman tarkastuselimen rahoitettuja toimenpiteitä koskevissa tarkastuksissaan havaitsemia riskejä, jaettuna kuluilla, jotka on määrä kattaa varauksesta saatavalla rahoitusosuudella. |
| --- | --- |

(5)

”jäännösvirhetasolla” kokonaisvirhetasoa, josta on vähennetty jäsenvaltion soveltamat rahoitusoikaisut, joiden tarkoituksena on vähentää riippumattoman tarkastuselimen rahoitettuja toimenpiteitä koskevissa tarkastuksissaan havaitsemia riskejä, jaettuna kuluilla, jotka on määrä kattaa varauksesta saatavalla rahoitusosuudella.

| (6) | ”siirtämisellä” komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 61a kohdassa tarkoitettua saman tai samankaltaisen toiminnan tai sen osan siirtämistä. |
| --- | --- |

(6)

”siirtämisellä” komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 61a kohdassa tarkoitettua saman tai samankaltaisen toiminnan tai sen osan siirtämistä.

Muutosehdotus 12

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kaikki jäsenvaltiot voivat saada tukea varauksesta. | 1.   Kaikki jäsenvaltiot voivat saada tukea varauksesta. |
| 2.   Varauksen enimmäismäärärahat ovat
  5 370 994 000
  euroa nykyisin hinnoin. | 2.   Varauksen enimmäismäärärahat ovat
  6 370 994 000
  euroa nykyisin hinnoin. |
| 3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määrärahat kohdennetaan seuraavasti: | 3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määrärahat kohdennetaan seuraavasti: |
| (a) | 4 244 832 000 euron ennakkomaksu tulee saataville 8 artiklan mukaisesti vuonna 2021; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kaikki jäsenvaltiot voivat saada tukea varauksesta.

1.   Kaikki jäsenvaltiot voivat saada tukea varauksesta.

2.   Varauksen enimmäismäärärahat ovat
  5 370 994 000
  euroa nykyisin hinnoin.

2.   Varauksen enimmäismäärärahat ovat
  6 370 994 000
  euroa nykyisin hinnoin.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määrärahat kohdennetaan seuraavasti:

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määrärahat kohdennetaan seuraavasti:

(a)

4 244 832 000 euron ennakkomaksu tulee saataville 8 artiklan mukaisesti vuonna 2021;

| (b) | loput
  1 126 162 000
  euroa tulevat saataville 11 artiklan mukaisesti vuonna
  2024
  . |
| --- | --- |

(b)

loput
  1 126 162 000
  euroa tulevat saataville 11 artiklan mukaisesti vuonna
  2024
  .

1 126 162 000

2024

| (a) | 4 244 832 000 euron ennakkomaksu tulee saataville 8 artiklan mukaisesti vuonna 2021; |
| --- | --- |

(a)

4 244 832 000 euron ennakkomaksu tulee saataville 8 artiklan mukaisesti vuonna 2021;

| (b) | loput
  2 126 162 000
  euroa tulevat saataville 11 artiklan mukaisesti vuonna
  2026
  . |
| --- | --- |

(b)

loput
  2 126 162 000
  euroa tulevat saataville 11 artiklan mukaisesti vuonna
  2026
  .

2 126 162 000

2026

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja määriä pidetään varainhoitoasetuksen 115 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuina ennakkomaksuina.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja määriä pidetään varainhoitoasetuksen 115 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuina ennakkomaksuina.

4.
     
  Varauksen ennakkorahoitusosuudesta saadut kalastukseen liittyvän tekijän mukaisesti jaetut varat (liite I, 2 kohta) on käytettävä yksinomaan 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, joilla tuetaan yrityksiä ja paikallis- ja alueyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia kalastustoiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaiseen talousvyöhykkeeseen kuuluvilla vesillä.

5.
     
  Määritellessään tukitoimenpiteitä, jotka rahoitetaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävän kaupan perusteella jaettavista varoista (liite I, 2 kohta), jäsenvaltiot ottavat huomioon nettokauppavaihdon suhteellisen merkityksen kullakin alueella (NUTS 2). Tähän kauppavaihtoon lasketaan joka tapauksessa mukaan matkailupalvelut.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

Lisätään uusi 4 a artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Kuulemisprosessi





  1.
     
  Jäsenvaltiot käynnistävät kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisen monitasoisen vuoropuhelun, johon osallistuvat ainakin ne paikallis- ja alueviranomaiset, joiden alueisiin vaikutukset kohdistuvat eniten. Tämä kuulemisprosessi perustuu koheesiopolitiikassa sovellettavaan kumppanuusperiaatteeseen. Sen puitteissa on tarkoitus valita ja panna täytäntöön toimenpiteitä, joita tuetaan varauksesta.




  2.   
  Jäsenvaltiot ilmoittavat paikallis- ja alueviranomaisten kuulemiseen ja osallistamiseen käytetyistä menetelmistä [uudessa liitteessä IV]. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kuulemisprosessi

Kuulemisprosessi

1.
     
  Jäsenvaltiot käynnistävät kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisen monitasoisen vuoropuhelun, johon osallistuvat ainakin ne paikallis- ja alueviranomaiset, joiden alueisiin vaikutukset kohdistuvat eniten. Tämä kuulemisprosessi perustuu koheesiopolitiikassa sovellettavaan kumppanuusperiaatteeseen. Sen puitteissa on tarkoitus valita ja panna täytäntöön toimenpiteitä, joita tuetaan varauksesta.

2.   
  Jäsenvaltiot ilmoittavat paikallis- ja alueviranomaisten kuulemiseen ja osallistamiseen käytetyistä menetelmistä [uudessa liitteessä IV].

Perustelu

Perustelu

Kuulemisprosessin olisi oltava keskeisessä asemassa päätettäessä siitä, miten rahoitus jaetaan. Paikallis- ja alueviranomaiset olisi otettava mukaan kuulemisprosessiin koheesiopolitiikan menettelyjen mukaisesti.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tukikelpoisuus | Tukikelpoisuus |
| 1.   Varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella on tuettava ainoastaan julkisia menoja, jotka liittyvät suoraan jäsenvaltioiden erityisesti toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, ja sillä voidaan kattaa erityisesti seuraavat: | 1.   Varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella on tuettava ainoastaan julkisia menoja, jotka liittyvät suoraan jäsenvaltioiden erityisesti toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, ja sillä voidaan kattaa erityisesti seuraavat: |
| (a) | toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä ja paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

1.   Varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella on tuettava ainoastaan julkisia menoja, jotka liittyvät suoraan jäsenvaltioiden erityisesti toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, ja sillä voidaan kattaa erityisesti seuraavat:

1.   Varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella on tuettava ainoastaan julkisia menoja, jotka liittyvät suoraan jäsenvaltioiden erityisesti toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, ja sillä voidaan kattaa erityisesti seuraavat:

(a)

toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä ja paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti;

| (a) | toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä
  ja erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, alueita
  ja paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti
  , mukaan lukien korvausten maksaminen yrityksille, joiden liikevaihto on pienentynyt merkittävästi, koska niiden pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille on vaikeutunut tullien ulkopuolisten esteiden asettamisen vuoksi
  ; |
| --- | --- |

(a)

toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä
  ja erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, alueita
  ja paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti
  , mukaan lukien korvausten maksaminen yrityksille, joiden liikevaihto on pienentynyt merkittävästi, koska niiden pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille on vaikeutunut tullien ulkopuolisten esteiden asettamisen vuoksi
  ;

ja erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, alueita

, mukaan lukien korvausten maksaminen yrityksille, joiden liikevaihto on pienentynyt merkittävästi, koska niiden pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille on vaikeutunut tullien ulkopuolisten esteiden asettamisen vuoksi

| (b) | toimenpiteet, joilla tuetaan talouden aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten; |
| --- | --- |

(b)

toimenpiteet, joilla tuetaan talouden aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten;

| (b) | toimenpiteet, joilla tuetaan talouden aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten
  , mukaan lukien arvoketjujen uudelleenorganisoimiseen tarvittavat investoinnit
  ; |
| --- | --- |

(b)

toimenpiteet, joilla tuetaan talouden aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten
  , mukaan lukien arvoketjujen uudelleenorganisoimiseen tarvittavat investoinnit
  ;

, mukaan lukien arvoketjujen uudelleenorganisoimiseen tarvittavat investoinnit

| (c) | toimenpiteet, joilla tuetaan yrityksiä ja paikallisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia kalastustoiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä; |
| --- | --- |

(c)

toimenpiteet, joilla tuetaan yrityksiä ja paikallisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia kalastustoiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä;

| (c) | toimenpiteet, joilla tuetaan yrityksiä ja paikallis
  - ja alue
  yhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia kalastustoiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä
  , mukaan lukien tämän elinkeinoalan rakennemuutokseen tarvittavat investoinnit
  ; |
| --- | --- |

(c)

toimenpiteet, joilla tuetaan yrityksiä ja paikallis
  - ja alue
  yhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia kalastustoiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä
  , mukaan lukien tämän elinkeinoalan rakennemuutokseen tarvittavat investoinnit
  ;

- ja alue

, mukaan lukien tämän elinkeinoalan rakennemuutokseen tarvittavat investoinnit

| (d) | toimenpiteet työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu; |
| --- | --- |

(d)

toimenpiteet työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu;

| (d) | toimenpiteet, joilla lievennetään brexitin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia muilla aloilla, joihin vaikutukset kohdistuvat erityisesti, kuten matkailu, maataloustuotteiden vienti, tutkimus ja innovointi; |
| --- | --- |

(d)

(d)

toimenpiteet, joilla lievennetään brexitin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia muilla aloilla, joihin vaikutukset kohdistuvat erityisesti, kuten matkailu, maataloustuotteiden vienti, tutkimus ja innovointi;

toimenpiteet, joilla lievennetään brexitin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia muilla aloilla, joihin vaikutukset kohdistuvat erityisesti, kuten matkailu, maataloustuotteiden vienti, tutkimus ja innovointi;

| (e) | toimenpiteet, joilla varmistetaan raja-, tulli-, terveys- ja kasvinsuojelu-, turvallisuus- ja kalastusvalvonnan toimivuus sekä välillisten verojen kantaminen, mukaan lukien lisähenkilöstö ja infrastruktuuri; |
| --- | --- |

(e)

toimenpiteet, joilla varmistetaan raja-, tulli-, terveys- ja kasvinsuojelu-, turvallisuus- ja kalastusvalvonnan toimivuus sekä välillisten verojen kantaminen, mukaan lukien lisähenkilöstö ja infrastruktuuri;

| (e) | toimenpiteet työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu; |
| --- | --- |

(e)

toimenpiteet työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu;

| (f) | toimenpiteet, joilla helpotetaan tuotteiden sertifiointi- ja hyväksymisjärjestelmiä, avustetaan sijoittautumisvaatimusten täyttämisessä, helpotetaan merkintöjä esimerkiksi turvallisuus-, terveys- ja ympäristöstandardien osalta ja avustetaan vastavuoroisessa tunnustamisessa; |
| --- | --- |

(f)

toimenpiteet, joilla helpotetaan tuotteiden sertifiointi- ja hyväksymisjärjestelmiä, avustetaan sijoittautumisvaatimusten täyttämisessä, helpotetaan merkintöjä esimerkiksi turvallisuus-, terveys- ja ympäristöstandardien osalta ja avustetaan vastavuoroisessa tunnustamisessa;

| (f) | toimenpiteet, joilla helpotetaan niiden kansalaisten pääsyä takaisin Euroopan unionin työmarkkinoille, jotka ovat joutuneet lähtemään Yhdistyneestä kuningaskunnasta työntekijöiden vapaan liikkuvuuden rajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

(f)

toimenpiteet, joilla helpotetaan niiden kansalaisten pääsyä takaisin Euroopan unionin työmarkkinoille, jotka ovat joutuneet lähtemään Yhdistyneestä kuningaskunnasta työntekijöiden vapaan liikkuvuuden rajoitusten vuoksi;

toimenpiteet, joilla helpotetaan niiden kansalaisten pääsyä takaisin Euroopan unionin työmarkkinoille, jotka ovat joutuneet lähtemään Yhdistyneestä kuningaskunnasta työntekijöiden vapaan liikkuvuuden rajoitusten vuoksi;

| (g) | viestintä- ja tiedotustoimenpiteet ja toimenpiteet kansalaisten ja yritysten tietoisuuden lisäämiseksi niiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin vaikuttavista muutoksista, jotka johtuvat eroamisesta. |
| --- | --- |

(g)

viestintä- ja tiedotustoimenpiteet ja toimenpiteet kansalaisten ja yritysten tietoisuuden lisäämiseksi niiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin vaikuttavista muutoksista, jotka johtuvat eroamisesta.

| (g) | (e) toimenpiteet, joilla varmistetaan raja-, tulli-, terveys- ja kasvinsuojelu-, turvallisuus- ja kalastusvalvonnan toimivuus sekä välillisten verojen kantaminen, mukaan lukien
  pätevä
  lisähenkilöstö ja
  fyysinen ja aineeton
  infrastruktuuri; |
| --- | --- |

(g)

(e) toimenpiteet, joilla varmistetaan raja-, tulli-, terveys- ja kasvinsuojelu-, turvallisuus- ja kalastusvalvonnan toimivuus sekä välillisten verojen kantaminen, mukaan lukien
  pätevä
  lisähenkilöstö ja
  fyysinen ja aineeton
  infrastruktuuri;

pätevä

fyysinen ja aineeton

| (h) | toimenpiteet, joilla helpotetaan tuotteiden sertifiointi- ja hyväksymisjärjestelmiä, avustetaan sijoittautumisvaatimusten täyttämisessä, helpotetaan merkintöjä esimerkiksi turvallisuus-, terveys- ja ympäristöstandardien osalta ja avustetaan vastavuoroisessa tunnustamisessa; |
| --- | --- |

(h)

toimenpiteet, joilla helpotetaan tuotteiden sertifiointi- ja hyväksymisjärjestelmiä, avustetaan sijoittautumisvaatimusten täyttämisessä, helpotetaan merkintöjä esimerkiksi turvallisuus-, terveys- ja ympäristöstandardien osalta ja avustetaan vastavuoroisessa tunnustamisessa;

| (i) | viestintä- ja tiedotustoimenpiteet ja toimenpiteet kansalaisten ja yritysten
  ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten
  tietoisuuden lisäämiseksi niiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin vaikuttavista muutoksista, jotka johtuvat eroamisesta; |
| --- | --- |

(i)

viestintä- ja tiedotustoimenpiteet ja toimenpiteet kansalaisten ja yritysten
  ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten
  tietoisuuden lisäämiseksi niiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin vaikuttavista muutoksista, jotka johtuvat eroamisesta;

ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten

| (j) | toimenpiteet, joiden avulla pyritään lieventämään häiriöitä, joita aiheutuu Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytyessä yhteistyö- ja vaihto-ohjelmista; |
| --- | --- |

(j)

(j)

toimenpiteet, joiden avulla pyritään lieventämään häiriöitä, joita aiheutuu Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytyessä yhteistyö- ja vaihto-ohjelmista;

toimenpiteet, joiden avulla pyritään lieventämään häiriöitä, joita aiheutuu Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytyessä yhteistyö- ja vaihto-ohjelmista;

| (k) | toimenpiteet, joiden avulla varmistetaan niiden alueiden ja toimialojen välinen vuoropuhelu ja kuuleminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, jotta voidaan lieventää eurooppalaisten ja brittiläisten kumppanien välisten suhteiden katkeamisesta aiheutuvia odottamattomia vaikutuksia ja luoda olosuhteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen toimivalle ja kiihkottomalle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

(k)

(k)

toimenpiteet, joiden avulla varmistetaan niiden alueiden ja toimialojen välinen vuoropuhelu ja kuuleminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, jotta voidaan lieventää eurooppalaisten ja brittiläisten kumppanien välisten suhteiden katkeamisesta aiheutuvia odottamattomia vaikutuksia ja luoda olosuhteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen toimivalle ja kiihkottomalle täytäntöönpanolle;

toimenpiteet, joiden avulla varmistetaan niiden alueiden ja toimialojen välinen vuoropuhelu ja kuuleminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, jotta voidaan lieventää eurooppalaisten ja brittiläisten kumppanien välisten suhteiden katkeamisesta aiheutuvia odottamattomia vaikutuksia ja luoda olosuhteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen toimivalle ja kiihkottomalle täytäntöönpanolle;

| (l) | toimenpiteet, joissa on kyse vaikutusten arvioinnista ja varauksen puitteissa toteutettujen toimenpiteiden arvioinnista. |
| --- | --- |

(l)

(l)

toimenpiteet, joissa on kyse vaikutusten arvioinnista ja varauksen puitteissa toteutettujen toimenpiteiden arvioinnista.

toimenpiteet, joissa on kyse vaikutusten arvioinnista ja varauksen puitteissa toteutettujen toimenpiteiden arvioinnista.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

5 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Menot ovat tukikelpoisia, jos ne ovat aiheutuneet ja ne on maksettu viiteajanjakson aikana
  kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisen jäsenvaltion eduksi
  toteutetuista toimenpiteistä. | 2.   Menot ovat tukikelpoisia, jos ne ovat aiheutuneet ja ne on maksettu viiteajanjakson aikana
  kyseisen jäsenvaltion niillä alueilla ja toimialoilla
  toteutetuista toimenpiteistä
  , joihin vaikutukset kohdistuvat
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Menot ovat tukikelpoisia, jos ne ovat aiheutuneet ja ne on maksettu viiteajanjakson aikana
  kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisen jäsenvaltion eduksi
  toteutetuista toimenpiteistä.

2.   Menot ovat tukikelpoisia, jos ne ovat aiheutuneet ja ne on maksettu viiteajanjakson aikana
  kyseisen jäsenvaltion niillä alueilla ja toimialoilla
  toteutetuista toimenpiteistä
  , joihin vaikutukset kohdistuvat
  .

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Suunnitellessaan tukitoimenpiteitä jäsenvaltioiden on otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen erilaiset vaikutukset eri alueisiin ja paikallisyhteisöihin ja keskitettävä varauksesta myönnettävä tuki tarpeen mukaan niihin, joissa eroamisen vaikutus on suurin. | Suunnitellessaan tukitoimenpiteitä jäsenvaltioiden on otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen erilaiset vaikutukset eri alueisiin ja paikallisyhteisöihin ja keskitettävä varauksesta myönnettävä tuki tarpeen mukaan niihin, joissa eroamisen vaikutus on suurin.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että määrärahat jaetaan tasapuolisesti sen mukaan, millaisia taloudellisia vaikutuksia eri alueisiin kohdistuu. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Suunnitellessaan tukitoimenpiteitä jäsenvaltioiden on otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen erilaiset vaikutukset eri alueisiin ja paikallisyhteisöihin ja keskitettävä varauksesta myönnettävä tuki tarpeen mukaan niihin, joissa eroamisen vaikutus on suurin.

Suunnitellessaan tukitoimenpiteitä jäsenvaltioiden on otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen erilaiset vaikutukset eri alueisiin ja paikallisyhteisöihin ja keskitettävä varauksesta myönnettävä tuki tarpeen mukaan niihin, joissa eroamisen vaikutus on suurin.
  Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että määrärahat jaetaan tasapuolisesti sen mukaan, millaisia taloudellisia vaikutuksia eri alueisiin kohdistuu.

Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että määrärahat jaetaan tasapuolisesti sen mukaan, millaisia taloudellisia vaikutuksia eri alueisiin kohdistuu.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetulla muutoksella pyritään varmistamaan, että varauksen määrärahoja jaettaessa otetaan huomioon brexitin taloudelliset seuraukset kullekin vaikutuksista kärsivälle alueelle ja että resurssit jaetaan tältä pohjalta tasapuolisesti, todellisten taloudellisten vahinkojen perusteella.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

5 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden on oltava sovellettavan lainsäädännön mukaisia. | Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden on oltava sovellettavan lainsäädännön mukaisia
  lukuun ottamatta [uudessa 6 artiklassa] tarkoitettuja poikkeuksia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden on oltava sovellettavan lainsäädännön mukaisia.

Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden on oltava sovellettavan lainsäädännön mukaisia
  lukuun ottamatta [uudessa 6 artiklassa] tarkoitettuja poikkeuksia
  .

lukuun ottamatta [uudessa 6 artiklassa] tarkoitettuja poikkeuksia

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

5 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä olevan 1 kohdan nojalla tukikelpoisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällaisella tuella ei kateta samoja kustannuksia. | Edellä olevan 1 kohdan nojalla tukikelpoisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällaisella tuella ei kateta samoja kustannuksia.
  EU-varojen hallintoviranomaisina tai välittävinä eliminä toimivat alue- ja paikallisviranomaiset osallistetaan täysipainoisesti ja niitä kuullaan rahoituksen päällekkäisyyden välttämiseksi tehtävässä työssä. Tehtäessä päätöstä käyttää rakennerahastovaroja varauksen sijasta on kuultava asianomaisia toimijoita, sillä tästä voi olla seurauksia muiden unionin toiminta- ja rahoitusohjelmien täytäntöönpanoon. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä olevan 1 kohdan nojalla tukikelpoisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällaisella tuella ei kateta samoja kustannuksia.

Edellä olevan 1 kohdan nojalla tukikelpoisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällaisella tuella ei kateta samoja kustannuksia.
  EU-varojen hallintoviranomaisina tai välittävinä eliminä toimivat alue- ja paikallisviranomaiset osallistetaan täysipainoisesti ja niitä kuullaan rahoituksen päällekkäisyyden välttämiseksi tehtävässä työssä. Tehtäessä päätöstä käyttää rakennerahastovaroja varauksen sijasta on kuultava asianomaisia toimijoita, sillä tästä voi olla seurauksia muiden unionin toiminta- ja rahoitusohjelmien täytäntöönpanoon.

EU-varojen hallintoviranomaisina tai välittävinä eliminä toimivat alue- ja paikallisviranomaiset osallistetaan täysipainoisesti ja niitä kuullaan rahoituksen päällekkäisyyden välttämiseksi tehtävässä työssä. Tehtäessä päätöstä käyttää rakennerahastovaroja varauksen sijasta on kuultava asianomaisia toimijoita, sillä tästä voi olla seurauksia muiden unionin toiminta- ja rahoitusohjelmien täytäntöönpanoon.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

Lisätään uusi 5 a artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Valtiontuet





  1.
     
  Jäsenvaltioiden tämän Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvan asetuksen nojalla maksamiin kalastusalan ja maataloustuotteiden alkutuotannon tukiin ei sovelleta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108, 109 artiklaa siltä osin kuin on kyse viiteajanjaksolla myönnetyistä 5 artiklan soveltamisalaan tiukasti kuuluvista tuista.






  2.
     
  Kansallisia järjestelyjä, joilla otetaan käyttöön julkisen sektorin myöntämää rahoitusta, joka ylittää sen, mitä tässä asetuksessa säädetään 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta, kohdellaan kokonaisuudessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Valtiontuet

Valtiontuet

1.
     
  Jäsenvaltioiden tämän Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvan asetuksen nojalla maksamiin kalastusalan ja maataloustuotteiden alkutuotannon tukiin ei sovelleta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108, 109 artiklaa siltä osin kuin on kyse viiteajanjaksolla myönnetyistä 5 artiklan soveltamisalaan tiukasti kuuluvista tuista.

2.
     
  Kansallisia järjestelyjä, joilla otetaan käyttöön julkisen sektorin myöntämää rahoitusta, joka ylittää sen, mitä tässä asetuksessa säädetään 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta, kohdellaan kokonaisuudessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklan mukaisesti.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tuen ulkopuolelle jääminen | Tuen ulkopuolelle jääminen |
| Varauksesta ei tueta seuraavia: | Varauksesta ei tueta seuraavia: |
| a) | arvonlisävero; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tuen ulkopuolelle jääminen

Tuen ulkopuolelle jääminen

Tuen ulkopuolelle jääminen

Tuen ulkopuolelle jääminen

Varauksesta ei tueta seuraavia:

Varauksesta ei tueta seuraavia:

a)

arvonlisävero;

| a) | arvonlisävero
  , paitsi kun sitä ei voida periä takaisin kansallisen alv-lainsäädännön nojalla
  ; |
| --- | --- |

a)

arvonlisävero
  , paitsi kun sitä ei voida periä takaisin kansallisen alv-lainsäädännön nojalla
  ;

, paitsi kun sitä ei voida periä takaisin kansallisen alv-lainsäädännön nojalla

| b) | tekninen apu varausta koskevassa hallinnoinnissa, seurannassa, tiedotuksessa ja viestinnässä, valitusten ratkaisemisessa sekä valvonnassa ja tilintarkastuksessa; |
| --- | --- |

b)

b)

tekninen apu varausta koskevassa hallinnoinnissa, seurannassa, tiedotuksessa ja viestinnässä, valitusten ratkaisemisessa sekä valvonnassa ja tilintarkastuksessa;

tekninen apu varausta koskevassa hallinnoinnissa, seurannassa, tiedotuksessa ja viestinnässä, valitusten ratkaisemisessa sekä valvonnassa ja tilintarkastuksessa;

| b) | 2 artiklan 6 kohdassa määriteltyä siirtämistä tukevat menot; |
| --- | --- |

b)

b)

2 artiklan 6 kohdassa määriteltyä siirtämistä tukevat menot;

| c) | 2 artiklan 6 kohdassa määriteltyä siirtämistä tukevat menot; |
| --- | --- |

c)

c)

2 artiklan 6 kohdassa määriteltyä siirtämistä tukevat menot;

| c) | komission asetuksen (EU) N:o 651/2014
  2 artiklan 61 a kohdan ja
  14 artiklan 16 kohdan mukaista siirtämistä tukevat menot, kun varauksesta maksettava rahoitusosuus on valtiontukea; |
| --- | --- |

c)

c)

komission asetuksen (EU) N:o 651/2014
  2 artiklan 61 a kohdan ja
  14 artiklan 16 kohdan mukaista siirtämistä tukevat menot, kun varauksesta maksettava rahoitusosuus on valtiontukea;

2 artiklan 61 a kohdan ja

| d) | komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 14 artiklan 16 kohdan mukaista siirtämistä tukevat menot, kun varauksesta maksettava rahoitusosuus on valtiontukea. |
| --- | --- |

d)

d)

komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 14 artiklan 16 kohdan mukaista siirtämistä tukevat menot, kun varauksesta maksettava rahoitusosuus on valtiontukea.

komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 14 artiklan 16 kohdan mukaista siirtämistä tukevat menot, kun varauksesta maksettava rahoitusosuus on valtiontukea.

| d) | tuensaajat, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa valtiossa. |
| --- | --- |

d)

d)

tuensaajat, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa valtiossa.

tuensaajat, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa valtiossa.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

7 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklassa säädetään, käyttämättä jääneet tämän asetuksen mukaiset maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle vuodelle ja niitä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta
  2025
  asti. Seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat käytetään ensimmäisinä seuraavan varainhoitovuoden aikana. | Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklassa säädetään, käyttämättä jääneet tämän asetuksen mukaiset maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle vuodelle ja niitä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta
  2026
  asti. Seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat käytetään ensimmäisinä seuraavan varainhoitovuoden aikana. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklassa säädetään, käyttämättä jääneet tämän asetuksen mukaiset maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle vuodelle ja niitä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta
  2025
  asti. Seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat käytetään ensimmäisinä seuraavan varainhoitovuoden aikana.

2025

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklassa säädetään, käyttämättä jääneet tämän asetuksen mukaiset maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle vuodelle ja niitä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta
  2026
  asti. Seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat käytetään ensimmäisinä seuraavan varainhoitovuoden aikana.

2026

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

8 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio maksaa ennakkomaksun
  60
  päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. Se selvitetään 11 artiklan mukaisesti. | Komissio maksaa ennakkomaksun
  45
  päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. Se selvitetään 11 artiklan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio maksaa ennakkomaksun
  60
  päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. Se selvitetään 11 artiklan mukaisesti.

60

Komissio maksaa ennakkomaksun
  45
  päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. Se selvitetään 11 artiklan mukaisesti.

45

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

10 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hakemuksen on perustuttava liitteessä II esitettyyn malliin. Hakemukseen on sisällytettävä tiedot jäsenvaltioille aiheutuneista ja niiden maksamista julkisista kokonaismenoista ja tuettujen toimenpiteiden tuotosindikaattorien arvot. Siihen on liitettävä varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat sekä täytäntöönpanoraportti. | Hakemuksen on perustuttava liitteessä II esitettyyn malliin. Hakemukseen on sisällytettävä tiedot jäsenvaltioille aiheutuneista ja niiden maksamista julkisista kokonaismenoista
  , mukaan lukien menojen alueellinen jakautuminen NUTS 2 -tasolla,
  ja tuettujen toimenpiteiden tuotosindikaattorien arvot. Siihen on liitettävä varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat sekä täytäntöönpanoraportti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hakemuksen on perustuttava liitteessä II esitettyyn malliin. Hakemukseen on sisällytettävä tiedot jäsenvaltioille aiheutuneista ja niiden maksamista julkisista kokonaismenoista ja tuettujen toimenpiteiden tuotosindikaattorien arvot. Siihen on liitettävä varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat sekä täytäntöönpanoraportti.

Hakemuksen on perustuttava liitteessä II esitettyyn malliin. Hakemukseen on sisällytettävä tiedot jäsenvaltioille aiheutuneista ja niiden maksamista julkisista kokonaismenoista
  , mukaan lukien menojen alueellinen jakautuminen NUTS 2 -tasolla,
  ja tuettujen toimenpiteiden tuotosindikaattorien arvot. Siihen on liitettävä varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat sekä täytäntöönpanoraportti.

, mukaan lukien menojen alueellinen jakautuminen NUTS 2 -tasolla,

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

10 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Varauksen täytäntöönpanoa koskevaan raporttiin on sisällyttävä seuraavat: | 2.   Varauksen täytäntöönpanoa koskevaan raporttiin on sisällyttävä seuraavat: |
| (a) | kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vaikutuksesta talouden ja yhteiskunnan osalta, mukaan lukien niiden alueiden ja toimialojen yksilöinti, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Varauksen täytäntöönpanoa koskevaan raporttiin on sisällyttävä seuraavat:

2.   Varauksen täytäntöönpanoa koskevaan raporttiin on sisällyttävä seuraavat:

(a)

kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vaikutuksesta talouden ja yhteiskunnan osalta, mukaan lukien niiden alueiden ja toimialojen yksilöinti, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten;

| (a) | kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vaikutuksesta talouden ja yhteiskunnan osalta, mukaan lukien niiden alueiden ja toimialojen yksilöinti, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten;
  taloudellinen arvio tehdään euromääräisinä kiinteinä hintoina; |
| --- | --- |

(a)

kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vaikutuksesta talouden ja yhteiskunnan osalta, mukaan lukien niiden alueiden ja toimialojen yksilöinti, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten;
  taloudellinen arvio tehdään euromääräisinä kiinteinä hintoina;

taloudellinen arvio tehdään euromääräisinä kiinteinä hintoina;

| (aa) | [uuden 5 artiklan mukainen] kuvaus niiden alueiden ja toimialojen kuulemisesta, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, sekä toimenpiteitä suunniteltaessa että niitä toteutettaessa; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

[uuden 5 artiklan mukainen] kuvaus niiden alueiden ja toimialojen kuulemisesta, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, sekä toimenpiteitä suunniteltaessa että niitä toteutettaessa;

[uuden 5 artiklan mukainen] kuvaus niiden alueiden ja toimialojen kuulemisesta, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, sekä toimenpiteitä suunniteltaessa että niitä toteutettaessa;

| (b) | kuvaus toimenpiteistä, joita on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, sekä siitä, missä määrin näillä toimenpiteillä on lievitetty a alakohdassa tarkoitettua alueellista ja alakohtaista vaikutusta ja miten ne on pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

(b)

kuvaus toimenpiteistä, joita on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, sekä siitä, missä määrin näillä toimenpiteillä on lievitetty a alakohdassa tarkoitettua alueellista ja alakohtaista vaikutusta ja miten ne on pantu täytäntöön;

| (b) | kuvaus toimenpiteistä, joita on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, sekä siitä, missä määrin näillä toimenpiteillä on lievitetty a alakohdassa tarkoitettua alueellista ja alakohtaista vaikutusta ja miten ne on pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

(b)

kuvaus toimenpiteistä, joita on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, sekä siitä, missä määrin näillä toimenpiteillä on lievitetty a alakohdassa tarkoitettua alueellista ja alakohtaista vaikutusta ja miten ne on pantu täytäntöön;

| (c) | aiheutuneiden ja maksettujen menojen tukikelpoisuuden peruste ja niiden suora yhteys Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista; |
| --- | --- |

(c)

aiheutuneiden ja maksettujen menojen tukikelpoisuuden peruste ja niiden suora yhteys Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista;

| (c) | aiheutuneiden ja maksettujen menojen tukikelpoisuuden peruste ja niiden suora yhteys Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista; |
| --- | --- |

(c)

aiheutuneiden ja maksettujen menojen tukikelpoisuuden peruste ja niiden suora yhteys Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista;

| (d) | kuvaus toimenpiteistä, jotka on toteutettu päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi ja täydentävyyden varmistamiseksi unionin muihin välineisiin ja kansalliseen rahoitukseen nähden; |
| --- | --- |

(d)

kuvaus toimenpiteistä, jotka on toteutettu päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi ja täydentävyyden varmistamiseksi unionin muihin välineisiin ja kansalliseen rahoitukseen nähden;

| (d) | kuvaus toimenpiteistä, jotka on toteutettu päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi ja täydentävyyden varmistamiseksi unionin muihin välineisiin ja kansalliseen rahoitukseen nähden; |
| --- | --- |

(d)

kuvaus toimenpiteistä, jotka on toteutettu päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi ja täydentävyyden varmistamiseksi unionin muihin välineisiin ja kansalliseen rahoitukseen nähden;

| (e) | kuvaus toimenpiteiden vaikutuksesta ilmastonmuutoksen lievittämiseen ja siihen sopeutumiseen. |
| --- | --- |

(e)

kuvaus toimenpiteiden vaikutuksesta ilmastonmuutoksen lievittämiseen ja siihen sopeutumiseen.

| (e) | kuvaus toimenpiteiden vaikutuksesta ilmastonmuutoksen lievittämiseen ja siihen sopeutumiseen. |
| --- | --- |

(e)

kuvaus toimenpiteiden vaikutuksesta ilmastonmuutoksen lievittämiseen ja siihen sopeutumiseen.

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hallinto ja valvonta | Hallinto ja valvonta |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varauksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä hoitaessaan annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti | 1.   Jäsenvaltioiden on varauksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä hoitaessaan annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti |
| (a) | nimeämällä varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista
  vastaava
  elimen ja riippumattoman tarkastuselimen varainhoitoasetuksen 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja valvomalla näitä elimiä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hallinto ja valvonta

Hallinto ja valvonta

Hallinto ja valvonta

Hallinto ja valvonta

1.   Jäsenvaltioiden on varauksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä hoitaessaan annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti

1.   Jäsenvaltioiden on varauksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä hoitaessaan annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti

(a)

nimeämällä varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista
  vastaava
  elimen ja riippumattoman tarkastuselimen varainhoitoasetuksen 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja valvomalla näitä elimiä;

vastaava

| (a) | nimeämällä
  asianmukaiselle hallintotasolle
  varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista
  vastaavan yhden tai useamman
  elimen ja riippumattoman tarkastuselimen varainhoitoasetuksen 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja valvomalla näitä elimiä; |
| --- | --- |

(a)

nimeämällä
  asianmukaiselle hallintotasolle
  varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista
  vastaavan yhden tai useamman
  elimen ja riippumattoman tarkastuselimen varainhoitoasetuksen 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja valvomalla näitä elimiä;

asianmukaiselle hallintotasolle

vastaavan yhden tai useamman

| (b) | perustamalla varauksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja varmistamalla, että nämä järjestelmät toimivat tehokkaasti; |
| --- | --- |

(b)

perustamalla varauksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja varmistamalla, että nämä järjestelmät toimivat tehokkaasti;

| (b) | perustamalla varauksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja varmistamalla, että nämä järjestelmät toimivat tehokkaasti; |
| --- | --- |

(b)

perustamalla varauksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja varmistamalla, että nämä järjestelmät toimivat tehokkaasti;

| (c) | laatimalla liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmän kuvauksen, pitämällä tämän kuvauksen ajan tasalla ja tarjoamalla sen pyynnöstä komission saataville; |
| --- | --- |

(c)

laatimalla liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmän kuvauksen, pitämällä tämän kuvauksen ajan tasalla ja tarjoamalla sen pyynnöstä komission saataville;

| (c) | laatimalla liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmän kuvauksen, pitämällä tämän kuvauksen ajan tasalla ja tarjoamalla sen pyynnöstä komission saataville; |
| --- | --- |

(c)

laatimalla liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmän kuvauksen, pitämällä tämän kuvauksen ajan tasalla ja tarjoamalla sen pyynnöstä komission saataville;

| (d) | ilmoittamalla komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistamalla, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta; |
| --- | --- |

(d)

ilmoittamalla komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistamalla, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta;

| (d) | ilmoittamalla komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistamalla, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta; |
| --- | --- |

(d)

ilmoittamalla komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistamalla, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta;

| (e) | varmistamalla, että muista unionin ohjelmista ja välineistä tuettuja menoja ei sisällytetä varauksesta annettavaan tukeen; |
| --- | --- |

(e)

varmistamalla, että muista unionin ohjelmista ja välineistä tuettuja menoja ei sisällytetä varauksesta annettavaan tukeen;

| (e) | varmistamalla, että muista unionin ohjelmista ja välineistä tuettuja menoja ei sisällytetä varauksesta annettavaan tukeen; |
| --- | --- |

(e)

varmistamalla, että muista unionin ohjelmista ja välineistä tuettuja menoja ei sisällytetä varauksesta annettavaan tukeen;

| (f) | torjumalla, havaitsemalla ja korjaamalla sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ja välttämällä eturistiriitoja
  , mukaan lukien käyttämällä komission tarjoamaa yhteistä tiedonlouhintavälinettä
  ; |
| --- | --- |

(f)

torjumalla, havaitsemalla ja korjaamalla sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ja välttämällä eturistiriitoja
  , mukaan lukien käyttämällä komission tarjoamaa yhteistä tiedonlouhintavälinettä
  ;

, mukaan lukien käyttämällä komission tarjoamaa yhteistä tiedonlouhintavälinettä

[– –]

| (f) | torjumalla, havaitsemalla ja korjaamalla sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ja välttämällä eturistiriitoja; |
| --- | --- |

(f)

torjumalla, havaitsemalla ja korjaamalla sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ja välttämällä eturistiriitoja;

[– –]

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

13 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista vastaavan elimen on | Varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista vastaavan elimen
  tai elinten
  on |
| (a) | varmistettava vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista vastaavan elimen on

Varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista vastaavan elimen
  tai elinten
  on

tai elinten

(a)

varmistettava vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminta;

| (a) | varmistettava vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminta; |
| --- | --- |

(a)

varmistettava vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminta;

| (b) | määritettävä rahoitettavien toimenpiteiden valintaperusteet ja -menettelyt ja määritettävä edellytykset varauksesta myönnettävälle rahoitusosuudelle; |
| --- | --- |

(b)

määritettävä rahoitettavien toimenpiteiden valintaperusteet ja -menettelyt ja määritettävä edellytykset varauksesta myönnettävälle rahoitusosuudelle;

| (b) | määritettävä rahoitettavien toimenpiteiden valintaperusteet ja -menettelyt ja määritettävä edellytykset varauksesta myönnettävälle rahoitusosuudelle; |
| --- | --- |

(b)

määritettävä rahoitettavien toimenpiteiden valintaperusteet ja -menettelyt ja määritettävä edellytykset varauksesta myönnettävälle rahoitusosuudelle;

| (c) | varmistettava, että varauksesta rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan sovellettavan lainsäädännön ja varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien edellytysten mukaisesti ja että menot perustuvat todennettavissa oleviin tositteisiin; |
| --- | --- |

(c)

varmistettava, että varauksesta rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan sovellettavan lainsäädännön ja varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien edellytysten mukaisesti ja että menot perustuvat todennettavissa oleviin tositteisiin;

| (c) | varmistettava, että varauksesta rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan sovellettavan lainsäädännön ja varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien edellytysten mukaisesti ja että menot perustuvat todennettavissa oleviin tositteisiin; |
| --- | --- |

(c)

varmistettava, että varauksesta rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan sovellettavan lainsäädännön ja varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien edellytysten mukaisesti ja että menot perustuvat todennettavissa oleviin tositteisiin;

| (d) | otettava käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, jotta vältetään samojen kustannusten päällekkäinen rahoittaminen varauksesta ja muista unionin rahoituslähteistä; |
| --- | --- |

(d)

otettava käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, jotta vältetään samojen kustannusten päällekkäinen rahoittaminen varauksesta ja muista unionin rahoituslähteistä;

| (d) | otettava käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, jotta vältetään samojen kustannusten päällekkäinen rahoittaminen varauksesta ja muista unionin rahoituslähteistä; |
| --- | --- |

(d)

otettava käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, jotta vältetään samojen kustannusten päällekkäinen rahoittaminen varauksesta ja muista unionin rahoituslähteistä;

| (e) | varmistettava varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti jälkikäteen tapahtuva julkaisu; |
| --- | --- |

(e)

varmistettava varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti jälkikäteen tapahtuva julkaisu;

| (e) | varmistettava varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti jälkikäteen tapahtuva julkaisu; |
| --- | --- |

(e)

varmistettava varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti jälkikäteen tapahtuva julkaisu;

| (f) | käytettävä kirjanpitojärjestelmää kirjatakseen ja tallentaakseen sähköisessä muodossa tiedot aiheutuneista kuluista, jotka katetaan varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella, siten, että oikeaa, täydellistä ja luotettavaa tietoa saadaan oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

(f)

käytettävä kirjanpitojärjestelmää kirjatakseen ja tallentaakseen sähköisessä muodossa tiedot aiheutuneista kuluista, jotka katetaan varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella, siten, että oikeaa, täydellistä ja luotettavaa tietoa saadaan oikea-aikaisesti;

| (f) | käytettävä kirjanpitojärjestelmää kirjatakseen ja tallentaakseen sähköisessä muodossa tiedot aiheutuneista kuluista, jotka katetaan varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella, siten, että oikeaa, täydellistä ja luotettavaa tietoa saadaan oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

(f)

käytettävä kirjanpitojärjestelmää kirjatakseen ja tallentaakseen sähköisessä muodossa tiedot aiheutuneista kuluista, jotka katetaan varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella, siten, että oikeaa, täydellistä ja luotettavaa tietoa saadaan oikea-aikaisesti;

| (g) | pidettävä saatavilla kaikki varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella katettavia menoja koskevat tositteet viiden vuoden ajan rahoitusosuutta koskevan hakemuksen toimittamisen määräajasta ja siirrettävä tämä velvoite osaksi muiden varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen kanssa tehtyjä sopimuksia; |
| --- | --- |

(g)

pidettävä saatavilla kaikki varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella katettavia menoja koskevat tositteet viiden vuoden ajan rahoitusosuutta koskevan hakemuksen toimittamisen määräajasta ja siirrettävä tämä velvoite osaksi muiden varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen kanssa tehtyjä sopimuksia;

| (g) | pidettävä saatavilla kaikki varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella katettavia menoja koskevat tositteet viiden vuoden ajan rahoitusosuutta koskevan hakemuksen toimittamisen määräajasta ja siirrettävä tämä velvoite osaksi muiden varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen kanssa tehtyjä sopimuksia; |
| --- | --- |

(g)

pidettävä saatavilla kaikki varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella katettavia menoja koskevat tositteet viiden vuoden ajan rahoitusosuutta koskevan hakemuksen toimittamisen määräajasta ja siirrettävä tämä velvoite osaksi muiden varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen kanssa tehtyjä sopimuksia;

| (h) | edellä olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi kerättävä tiedot sähköisessä vakiomuodossa, jonka avulla voidaan tunnistaa varauksesta maksettavan rahoitusosuuden vastaanottajat ja niiden tosiasialliset edunsaajat liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

(h)

edellä olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi kerättävä tiedot sähköisessä vakiomuodossa, jonka avulla voidaan tunnistaa varauksesta maksettavan rahoitusosuuden vastaanottajat ja niiden tosiasialliset edunsaajat liitteen III mukaisesti.

| (h) | edellä olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi kerättävä tiedot sähköisessä vakiomuodossa, jonka avulla voidaan tunnistaa varauksesta maksettavan rahoitusosuuden vastaanottajat ja niiden tosiasialliset edunsaajat liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

(h)

edellä olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi kerättävä tiedot sähköisessä vakiomuodossa, jonka avulla voidaan tunnistaa varauksesta maksettavan rahoitusosuuden vastaanottajat ja niiden tosiasialliset edunsaajat liitteen III mukaisesti.

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

16 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle kertomuksen varauksen täytäntöönpanosta. | 2.   Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle
  kertomuksen varauksen täytäntöönpanosta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle kertomuksen varauksen täytäntöönpanosta.

2.   Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle
  kertomuksen varauksen täytäntöönpanosta.

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

Liite I, 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3. | Kalastukseen liittyvä tekijä määritetään seuraavien perusteiden mukaisesti ja soveltamalla seuraavia vaiheita: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.

Kalastukseen liittyvä tekijä määritetään seuraavien perusteiden mukaisesti ja soveltamalla seuraavia vaiheita:

| 3. | Kalastukseen liittyvä tekijä määritetään seuraavien perusteiden mukaisesti ja soveltamalla seuraavia vaiheita: |
| --- | --- |

3.

Kalastukseen liittyvä tekijä määritetään seuraavien perusteiden mukaisesti ja soveltamalla seuraavia vaiheita:

| a) | kunkin jäsenvaltion osuus Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan kokonaisarvosta; |
| --- | --- |

a)

kunkin jäsenvaltion osuus Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan kokonaisarvosta;

kunkin jäsenvaltion osuus Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä
  vuosina 2015–2018
  pyydetyn kalan kokonaisarvosta;

vuosina 2015–2018

| b) | näitä osuuksia korotetaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden kalastus on keskimääräistä riippuvaisempi Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetystä kalasta, pienennetään niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden riippuvuus on keskimääräistä pienempi seuraavasti:










  i) | jokaisen jäsenvaltion osalta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan arvo prosentteina kyseisen jäsenvaltion pyytämän kalan kokonaisarvosta ilmaistaan indeksinä EU:n keskiarvosta (riippuvuusindeksi); |
| --- | --- | --- |

b)

b)

näitä osuuksia korotetaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden kalastus on keskimääräistä riippuvaisempi Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetystä kalasta, pienennetään niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden riippuvuus on keskimääräistä pienempi seuraavasti:

näitä osuuksia korotetaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden kalastus on keskimääräistä riippuvaisempi Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetystä kalasta, pienennetään niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden riippuvuus on keskimääräistä pienempi seuraavasti:

i)

i)

jokaisen jäsenvaltion osalta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan arvo prosentteina kyseisen jäsenvaltion pyytämän kalan kokonaisarvosta ilmaistaan indeksinä EU:n keskiarvosta (riippuvuusindeksi);

jokaisen jäsenvaltion osalta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan arvo prosentteina kyseisen jäsenvaltion pyytämän kalan kokonaisarvosta ilmaistaan indeksinä EU:n keskiarvosta (riippuvuusindeksi);

| ii) | alkuperäistä osuutta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan arvosta oikaistaan kertomalla se jäsenvaltion riippuvuusindeksillä; |
| --- | --- |

ii)

ii)

alkuperäistä osuutta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan arvosta oikaistaan kertomalla se jäsenvaltion riippuvuusindeksillä;

alkuperäistä osuutta Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyydetyn kalan arvosta oikaistaan kertomalla se jäsenvaltion riippuvuusindeksillä;

| iii) | nämä oikaistut
  osuudet skaalataan uudelleen, jotta varmistetaan, että kaikkien jäsenvaltioiden osuuksien summa on 100 prosenttia. |
| --- | --- |

iii)

iii)

nämä oikaistut
  osuudet skaalataan uudelleen, jotta varmistetaan, että kaikkien jäsenvaltioiden osuuksien summa on 100 prosenttia.

nämä oikaistut

| b) | saadut
  osuudet skaalataan uudelleen, jotta varmistetaan, että kaikkien jäsenvaltioiden osuuksien summa on 100 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

b)

saadut
  osuudet skaalataan uudelleen, jotta varmistetaan, että kaikkien jäsenvaltioiden osuuksien summa on 100 prosenttia.

saadut

| 4. | Kauppaan liittyvä tekijä saadaan soveltamalla seuraavia vaiheita: |
| --- | --- |

4.

Kauppaan liittyvä tekijä saadaan soveltamalla seuraavia vaiheita:

| 4. | Kauppaan liittyvä tekijä saadaan soveltamalla seuraavia vaiheita: |
| --- | --- |

4.

Kauppaan liittyvä tekijä saadaan soveltamalla seuraavia vaiheita:

kunkin jäsenvaltion kauppa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ilmaistuna osuutena EU:n kaupasta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa (kauppa on tavaroiden ja palvelujen tuonnin ja viennin summa);

kunkin jäsenvaltion kauppa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ilmaistuna osuutena EU:n kaupasta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa (kauppa on tavaroiden ja palvelujen tuonnin ja viennin summa
  , mukaan lukien matkailuala ja pois lukien rahoituspalvelut
  );

, mukaan lukien matkailuala ja pois lukien rahoituspalvelut

Muutosehdotus 29

Muutosehdotus 29

Lisätään liite III a

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Talouden alat, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

1.

Talouden alat, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten:

| 2. | NUTS 2 -tason alueet, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten:



  Tiedot kustakin alueesta (mukaan lukien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetut alueet):








  — | NUTS 2 -luokitus |
| --- | --- | --- |

2.

2.

NUTS 2 -tason alueet, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten:

Tiedot kustakin alueesta (mukaan lukien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetut alueet):

Tiedot kustakin alueesta (mukaan lukien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetut alueet):

—

NUTS 2 -luokitus

NUTS 2 -luokitus

| — | alueen nimi |
| --- | --- |

—

alueen nimi

alueen nimi

| — | alueen väkiluku (päivämäärä) |
| --- | --- |

—

alueen väkiluku (päivämäärä)

alueen väkiluku (päivämäärä)

| — | alueen BKT |
| --- | --- |

—

alueen BKT

alueen BKT

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa vuonna 2019 käydyn kaupan volyymi |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa vuonna 2019 käydyn kaupan volyymi

Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa vuonna 2019 käydyn kaupan volyymi

| 3. | Käyttöön otetun kumppanuusmallin kuvaus: |
| --- | --- |

3.

3.

Käyttöön otetun kumppanuusmallin kuvaus:

| 4. | Laaditut strategiat:



  (ilmoitetaan laaditut strategiset asiakirjat)








  — | yleisstrategia: |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Laaditut strategiat:

(ilmoitetaan laaditut strategiset asiakirjat)

(ilmoitetaan laaditut strategiset asiakirjat)

—

yleisstrategia:

yleisstrategia:

| — | alueelliset strategiat: |
| --- | --- |

—

alueelliset strategiat:

alueelliset strategiat:

| — | toimialakohtaiset strategiat: |
| --- | --- |

—

toimialakohtaiset strategiat:

toimialakohtaiset strategiat:

| 5. | Käyttöön otettujen seuranta- ja arviointivälineiden kuvaus: |
| --- | --- |

5.

5.

Käyttöön otettujen seuranta- ja arviointivälineiden kuvaus:

| 6. | Menojen jakautuminen



  Maksettu määrä




  Kalastus




  Alat, joihin kauppa vaikuttaa |
| --- | --- |

6.

6.

Menojen jakautuminen

Maksettu määrä

Maksettu määrä

Kalastus

Kalastus

Alat, joihin kauppa vaikuttaa

Alat, joihin kauppa vaikuttaa

| 7. | Menojen jakautuminen maantieteellisesti









  i. | NUTS 2 -alueet, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten:


  NUTS 2 -luokitus


  Määrä


  euroa asukasta kohti |
| --- | --- | --- |

7.

7.

Menojen jakautuminen maantieteellisesti

i.

i.

NUTS 2 -alueet, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten:


  NUTS 2 -luokitus


  Määrä


  euroa asukasta kohti

NUTS 2 -alueet, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten:

NUTS 2 -luokitus

Määrä

euroa asukasta kohti

| ii. | Määrä ilman maantieteellistä kohdentamista: |
| --- | --- |

ii.

ii.

Määrä ilman maantieteellistä kohdentamista:

Määrä ilman maantieteellistä kohdentamista:

| 8. | Ilmastotavoitteiden edistäminen



  Prosenttiosuus menoista: |
| --- | --- |

8.

8.

Ilmastotavoitteiden edistäminen

Prosenttiosuus menoista:

Prosenttiosuus menoista:

| 9. | Digitaalisen siirtymän tavoitteiden edistäminen



  Prosenttiosuus menoista: |
| --- | --- |

9.

9.

Digitaalisen siirtymän tavoitteiden edistäminen

Prosenttiosuus menoista:

Prosenttiosuus menoista:

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | kannattaa brexit-mukautusvarauksen perustamista lieventämään alueellisia vaikutuksia, joita Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista aiheuttaa. Brexit-mukautusvaraus on konkreettinen osoitus Euroopan sisäisestä solidaarisuudesta, ja sen tehtävänä on edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota komission ehdotuksen oikeusperustan (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artikla) mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

kannattaa brexit-mukautusvarauksen perustamista lieventämään alueellisia vaikutuksia, joita Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista aiheuttaa. Brexit-mukautusvaraus on konkreettinen osoitus Euroopan sisäisestä solidaarisuudesta, ja sen tehtävänä on edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota komission ehdotuksen oikeusperustan (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artikla) mukaisesti.

| 2. | katsoo, että Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen aikaansaaminen on myönteinen päätös neuvotteluille. Uudenlaiset suhteet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa merkitsevät kuitenkin tuntuvia seurauksia alueille. Koska kauppa- ja yhteistyösopimus ei täysin vastaa vapaakauppasopimusta, monet Euroopan alueet ovat edelleen hyvin alttiita brexitin taloudellisille ja sosiaalisille seurauksille. Vaikutus on erityisen suuri alueilla, jotka sijaitsevat maantieteellisesti lähellä Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai joilla oli hyvin läheiset suhteet brittikumppaneihin. Uusien rajojen pystyttämisestä, uusista hallinnollisista menettelyistä, uusista hankaluuksista arvoketjuissa ja yhteistyöohjelmien päättymisestä aiheutuvat seuraukset koskettavat paikallis- ja alueviranomaisia, talouden toimijoita, kuten matkailualaa, ja opetus- ja tutkimusalaa mutta myös tavallisia kansalaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen aikaansaaminen on myönteinen päätös neuvotteluille. Uudenlaiset suhteet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa merkitsevät kuitenkin tuntuvia seurauksia alueille. Koska kauppa- ja yhteistyösopimus ei täysin vastaa vapaakauppasopimusta, monet Euroopan alueet ovat edelleen hyvin alttiita brexitin taloudellisille ja sosiaalisille seurauksille. Vaikutus on erityisen suuri alueilla, jotka sijaitsevat maantieteellisesti lähellä Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai joilla oli hyvin läheiset suhteet brittikumppaneihin. Uusien rajojen pystyttämisestä, uusista hallinnollisista menettelyistä, uusista hankaluuksista arvoketjuissa ja yhteistyöohjelmien päättymisestä aiheutuvat seuraukset koskettavat paikallis- ja alueviranomaisia, talouden toimijoita, kuten matkailualaa, ja opetus- ja tutkimusalaa mutta myös tavallisia kansalaisia ja kansalaisyhteiskuntaa.

| 3. | kehottaa kiinnittämään huomiota kauppa- ja yhteistyösopimuksen geopoliittisiin seurauksiin, jotka koskettavat konkreettisesti tiettyjä paikallis- ja alueyhteisöjä, joiden alueella kulkee vastedes Euroopan unionin uusi ulkoraja. Onkin erittäin myönteistä, että valvonnan sekä kauppa- ja henkilövaihdon toimivuutta parantavat toimenpiteet ovat tukikelpoisia. AK korostaa, että valvontaan kohdistuvat paikalliset ja alueelliset investoinnit näillä uusilla raja-alueilla auttavat samalla suojelemaan kaikkia eurooppalaisia Euroopan unionin uusien rajojen sisällä. AK pyytää parlamenttia ja neuvostoa määrittämään näille alueille oikeudenmukaisen vähimmäistukikattavuuden. |
| --- | --- |

3.

kehottaa kiinnittämään huomiota kauppa- ja yhteistyösopimuksen geopoliittisiin seurauksiin, jotka koskettavat konkreettisesti tiettyjä paikallis- ja alueyhteisöjä, joiden alueella kulkee vastedes Euroopan unionin uusi ulkoraja. Onkin erittäin myönteistä, että valvonnan sekä kauppa- ja henkilövaihdon toimivuutta parantavat toimenpiteet ovat tukikelpoisia. AK korostaa, että valvontaan kohdistuvat paikalliset ja alueelliset investoinnit näillä uusilla raja-alueilla auttavat samalla suojelemaan kaikkia eurooppalaisia Euroopan unionin uusien rajojen sisällä. AK pyytää parlamenttia ja neuvostoa määrittämään näille alueille oikeudenmukaisen vähimmäistukikattavuuden.

| 4. | pyytää korottamaan 11 artiklan mukaisesti myöhemmin käyttöön asetettavia lisämäärärahoja miljardilla eurolla, jotta voidaan vastata paremmin keskipitkän aikavälin tarpeisiin. Pyyntö on johdonmukainen brexit-mukautusvarauksen tukikelpoisuusajan pidentämistä koskevan pyynnön kanssa. |
| --- | --- |

4.

pyytää korottamaan 11 artiklan mukaisesti myöhemmin käyttöön asetettavia lisämäärärahoja miljardilla eurolla, jotta voidaan vastata paremmin keskipitkän aikavälin tarpeisiin. Pyyntö on johdonmukainen brexit-mukautusvarauksen tukikelpoisuusajan pidentämistä koskevan pyynnön kanssa.

| 5. | korostaa kalastusalan ja muiden merituotealojen altistumista vaikutuksille. Näihin sovelletaan viiden ja puolen vuoden siirtymäaikaa. Kaikille EU:n aloille yhteisten uusien rajoitteiden lisäksi kalastusalan kokonainen osa-alue on suoraan uhattuna. Tässä tilanteessa on tärkeää arvioida vaikutuksia mahdollisimman lähellä aluetason realiteetteja, ilman kansallista indeksointia. On huolehdittava rahoituksen oikeudenmukaisemmasta jaosta niiden Euroopan alueiden välillä, joihin vaikutukset kohdistuvat, riippumatta jäsenvaltion koosta. |
| --- | --- |

5.

korostaa kalastusalan ja muiden merituotealojen altistumista vaikutuksille. Näihin sovelletaan viiden ja puolen vuoden siirtymäaikaa. Kaikille EU:n aloille yhteisten uusien rajoitteiden lisäksi kalastusalan kokonainen osa-alue on suoraan uhattuna. Tässä tilanteessa on tärkeää arvioida vaikutuksia mahdollisimman lähellä aluetason realiteetteja, ilman kansallista indeksointia. On huolehdittava rahoituksen oikeudenmukaisemmasta jaosta niiden Euroopan alueiden välillä, joihin vaikutukset kohdistuvat, riippumatta jäsenvaltion koosta.

| 6. | toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat keskeisen sijan tämän uuden rahoitusvälineen perustamisessa. AK suosittaa ottamaan käyttöön kriteerejä, joissa otetaan huomioon vaikutusten alueellinen voimakkuus. On myös huolehdittava siitä, että määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti sen perusteella, miten suuria taloudellisia vaikutuksia eri alueisiin kohdistuu. Kuten AK:n teettämissä tutkimuksissa brexitin seurauksista on todettu, kansallisen tason vaikutusten huomioon ottaminen ei kerro siitä, miten voimakkaita ne ovat paikallisesti. Paikallisyhteisöjen on osallistuttava vaikutusten arviointiin ja toimenpiteiden suunnitteluun. Tämä on entistäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että paikallis- ja alueviranomaisten tehtävänä on toimivaltuuksiensa mukaisesti antaa ennakkorahoitusta tietyille toimenpiteille, kehittää alueellisia strategioita brexitin vaikutusten lieventämiseksi ja ottaa käyttöön osa hallinnoimistaan EU-varoista. Paikallis- ja alueyhteisöjen osallisuus edistää osaltaan tarpeiden kohdentamista ja brexit-mukautusvarauksen tehokasta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

6.

toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat keskeisen sijan tämän uuden rahoitusvälineen perustamisessa. AK suosittaa ottamaan käyttöön kriteerejä, joissa otetaan huomioon vaikutusten alueellinen voimakkuus. On myös huolehdittava siitä, että määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti sen perusteella, miten suuria taloudellisia vaikutuksia eri alueisiin kohdistuu. Kuten AK:n teettämissä tutkimuksissa brexitin seurauksista on todettu, kansallisen tason vaikutusten huomioon ottaminen ei kerro siitä, miten voimakkaita ne ovat paikallisesti. Paikallisyhteisöjen on osallistuttava vaikutusten arviointiin ja toimenpiteiden suunnitteluun. Tämä on entistäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että paikallis- ja alueviranomaisten tehtävänä on toimivaltuuksiensa mukaisesti antaa ennakkorahoitusta tietyille toimenpiteille, kehittää alueellisia strategioita brexitin vaikutusten lieventämiseksi ja ottaa käyttöön osa hallinnoimistaan EU-varoista. Paikallis- ja alueyhteisöjen osallisuus edistää osaltaan tarpeiden kohdentamista ja brexit-mukautusvarauksen tehokasta täytäntöönpanoa.

| 7. | korostaa yhtä lailla alueisiin kohdistuvia seurauksia, jotka johtuvat kauppamahdollisuuksien menettämisestä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja siitä, ettei kauppa- ja yhteistyösopimus täysin vastaa vapaakauppasopimusta. Tämä vaikuttaa moniin eri aloihin ja laaja-alaisesti arvoketjuun esimerkiksi matkailu-, hotelli- ja ravintola-alalla ja maatalous- ja elintarvikealalla ja johtaa työpaikkojen menetyksiin ruohonjuuritasolla. AK toteaa, että sosioekonomiset vaikutukset tuntuvat todennäköisesti pitkään eri alueiden yhteisöissä, joten niihin on puututtava välittömästi. Komitea korostaa lisäksi, että brexit-mukautusvaraus on ainoa EU:n rahoitusväline, jolla autetaan brexitin kielteisistä seurauksista kärsiviä jäsenvaltioita, alueita ja aloja. |
| --- | --- |

7.

korostaa yhtä lailla alueisiin kohdistuvia seurauksia, jotka johtuvat kauppamahdollisuuksien menettämisestä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja siitä, ettei kauppa- ja yhteistyösopimus täysin vastaa vapaakauppasopimusta. Tämä vaikuttaa moniin eri aloihin ja laaja-alaisesti arvoketjuun esimerkiksi matkailu-, hotelli- ja ravintola-alalla ja maatalous- ja elintarvikealalla ja johtaa työpaikkojen menetyksiin ruohonjuuritasolla. AK toteaa, että sosioekonomiset vaikutukset tuntuvat todennäköisesti pitkään eri alueiden yhteisöissä, joten niihin on puututtava välittömästi. Komitea korostaa lisäksi, että brexit-mukautusvaraus on ainoa EU:n rahoitusväline, jolla autetaan brexitin kielteisistä seurauksista kärsiviä jäsenvaltioita, alueita ja aloja.

| 8. | pyytää pidentämään tukikelpoisuusaikaa kesäkuuhun 2026 ja katsoo, ettei unionin solidaarisuuden tulisi rajoittua vain vuosiin 2021 ja 2022. Komitea toteaa, ettei tukea ole varattu brexitin seurausten lieventämiselle vuodesta 2023.






  — | AK huomauttaa merkittävästä epäyhtenevyydestä kalastusalan siirtymäkauden keston ja brexit-mukautusvarauksen tukikelpoisuusajan välillä. Vain jatkamalla menojen tukikelpoisuusaikaa kesäkuuhun 2026 alaa voidaan tukea asianmukaisesti. Täydentävyys Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston kanssa on välttämätöntä, mutta rahastossa on kyse rakenteellisesta yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon välineestä, jossa ei voida ottaa huomioon brexitin epäsymmetrisiä alueellisia seurauksia. |
| --- | --- | --- |

8.

pyytää pidentämään tukikelpoisuusaikaa kesäkuuhun 2026 ja katsoo, ettei unionin solidaarisuuden tulisi rajoittua vain vuosiin 2021 ja 2022. Komitea toteaa, ettei tukea ole varattu brexitin seurausten lieventämiselle vuodesta 2023.

—

AK huomauttaa merkittävästä epäyhtenevyydestä kalastusalan siirtymäkauden keston ja brexit-mukautusvarauksen tukikelpoisuusajan välillä. Vain jatkamalla menojen tukikelpoisuusaikaa kesäkuuhun 2026 alaa voidaan tukea asianmukaisesti. Täydentävyys Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston kanssa on välttämätöntä, mutta rahastossa on kyse rakenteellisesta yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon välineestä, jossa ei voida ottaa huomioon brexitin epäsymmetrisiä alueellisia seurauksia.

| — | Pysyvän valvontainfrastruktuurin käyttöönotosta AK huomauttaa, ettei todellisia virtoja voida mitata eikä investointeja käynnistää välittömästi covid-19-pandemian aiheuttaman terveystilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

—

Pysyvän valvontainfrastruktuurin käyttöönotosta AK huomauttaa, ettei todellisia virtoja voida mitata eikä investointeja käynnistää välittömästi covid-19-pandemian aiheuttaman terveystilanteen vuoksi.

| — | Tietyt toimenpiteet tai investoinnit voivat edellyttää väistämättömiä valmistelu- tai täytäntöönpanoaikoja, jotka eivät mahdollista sitoumuksien tekemistä ja maksujen suorittamista ennen 31 päivää joulukuuta 2022. AK viittaa tässä yhteydessä sekä julkisiin hankintamenettelyihin että menettelyihin, joilla varmistetaan, että toimenpiteet tai investoinnit ovat voimassa olevien EU:n tai kansallisten säännösten mukaisia (ympäristövaikutusten arvioinnit, suunnitteluluvat, julkiset kuulemiset, valtiontukien ilmoitusmenettelyt jne.). |
| --- | --- |

—

Tietyt toimenpiteet tai investoinnit voivat edellyttää väistämättömiä valmistelu- tai täytäntöönpanoaikoja, jotka eivät mahdollista sitoumuksien tekemistä ja maksujen suorittamista ennen 31 päivää joulukuuta 2022. AK viittaa tässä yhteydessä sekä julkisiin hankintamenettelyihin että menettelyihin, joilla varmistetaan, että toimenpiteet tai investoinnit ovat voimassa olevien EU:n tai kansallisten säännösten mukaisia (ympäristövaikutusten arvioinnit, suunnitteluluvat, julkiset kuulemiset, valtiontukien ilmoitusmenettelyt jne.).

| — | painottaa brexitin vaikutusten moninaisuutta Euroopan eri alueilla ja suhtautuu siksi erittäin myönteisesti siihen, että jäsenvaltioille jätetään joustovaraa suunnitella toimenpiteitä mahdollisimman lähellä tarpeita. On tärkeää, että paikallisten ja alueellisten tarpeiden mukaan voidaan kehittää toimenpiteitä niin teollisuutta, matkailua, liikennettä, tutkimusta ja innovointia kuin maatalous- ja elintarvikealaa varten. AK katsoo, että asetuksessa on tuotava selvästi esiin mukautusvarauksen toiminta-alojen mahdollinen moninaisuus rahaston toiminnan ymmärtämisen ja sen asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

painottaa brexitin vaikutusten moninaisuutta Euroopan eri alueilla ja suhtautuu siksi erittäin myönteisesti siihen, että jäsenvaltioille jätetään joustovaraa suunnitella toimenpiteitä mahdollisimman lähellä tarpeita. On tärkeää, että paikallisten ja alueellisten tarpeiden mukaan voidaan kehittää toimenpiteitä niin teollisuutta, matkailua, liikennettä, tutkimusta ja innovointia kuin maatalous- ja elintarvikealaa varten. AK katsoo, että asetuksessa on tuotava selvästi esiin mukautusvarauksen toiminta-alojen mahdollinen moninaisuus rahaston toiminnan ymmärtämisen ja sen asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi.

| 9. | katsoo, että varauksella tulee olemaan keskeinen merkitys EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan suhteita sääntelevän uuden oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanon tukemisessa. Sen seuraukset eivät ole täysin tiedossa muun muassa siksi, että myös covid-19-pandemia vaikuttaa tilanteeseen. Tämä koskee myös erityisiä kysymyksiä, joista on vielä sovittava ja joita ovat esimerkiksi rahoituspalvelut tai Yhdistyneen kuningaskunnan osallistuminen Horisontti Eurooppa ohjelmaan. Huomioon on otettava niin epäsuotuisat kuin suotuisatkin kehityskulut. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että varauksella tulee olemaan keskeinen merkitys EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan suhteita sääntelevän uuden oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanon tukemisessa. Sen seuraukset eivät ole täysin tiedossa muun muassa siksi, että myös covid-19-pandemia vaikuttaa tilanteeseen. Tämä koskee myös erityisiä kysymyksiä, joista on vielä sovittava ja joita ovat esimerkiksi rahoituspalvelut tai Yhdistyneen kuningaskunnan osallistuminen Horisontti Eurooppa ohjelmaan. Huomioon on otettava niin epäsuotuisat kuin suotuisatkin kehityskulut.

| 10. | kyseenalaistaa hyvään hallintotapaan liittyvän lisäarvon, kun otetaan huomioon, että Euroopan komissio käynnisti 24. helmikuuta 2021 kahdeksan viikkoa kestävän julkisen kuulemismenettelyn brexit-mukautusvarauksesta (1), vaikka lainsäädäntöehdotus oli esitetty kaksi kuukautta aikaisemmin ja toimielinten väliset neuvottelut sopimukseen pääsemiseksi vuoden 2021 alkupuoliskolla ovat edenneet jo hyvin pitkälle. |
| --- | --- |

10.

kyseenalaistaa hyvään hallintotapaan liittyvän lisäarvon, kun otetaan huomioon, että Euroopan komissio käynnisti 24. helmikuuta 2021 kahdeksan viikkoa kestävän julkisen kuulemismenettelyn brexit-mukautusvarauksesta (1

| 11. | katsoo, että brexit on täysin ainutlaatuinen tilanne ja että yhtymäkohtia olemassa olevien välineiden, kuten Euroopan solidaarisuusrahaston, kanssa voidaan löytää vain rajallisesti. AK pitää valitettavana, että komission ehdotuksessa, jossa ei taata alue- ja paikallisyhteisöille hallinnointiroolia, ei oteta huomioon koheesiopolitiikassa sovellettavaa kumppanuusperiaatetta. Toimenpiteiden laatimis- ja hallinnointimenetelmissä on otettava paremmin huomioon ilmoitettu tavoite, joka on tuen kohdentaminen alueellisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että brexit on täysin ainutlaatuinen tilanne ja että yhtymäkohtia olemassa olevien välineiden, kuten Euroopan solidaarisuusrahaston, kanssa voidaan löytää vain rajallisesti. AK pitää valitettavana, että komission ehdotuksessa, jossa ei taata alue- ja paikallisyhteisöille hallinnointiroolia, ei oteta huomioon koheesiopolitiikassa sovellettavaa kumppanuusperiaatetta. Toimenpiteiden laatimis- ja hallinnointimenetelmissä on otettava paremmin huomioon ilmoitettu tavoite, joka on tuen kohdentaminen alueellisiin vaikutuksiin.

| 12. | katsoo, että jäsenvaltioille on annettava joustonvaraa hallinnointijärjestelmien määrittelyyn hallinnointielinten lukumäärän ja hallintotasojen (valtakunnallinen, alueellinen vai alueidenvälinen) suhteen. Vastapainoksi jäsenvaltioiden on perusteltava valintansa toissijaisuusperiaatteen näkökulmasta ja ottaen huomioon erityisesti valmiudet vastata tarpeisiin, jotka ovat keskittyneet tietyille, muita enemmän vaikutuksille alttiille alueille tai talouden aloille. Joka tapauksessa on varmistettava, että aluetaso osallistuu hallinnointimenettelyyn. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että jäsenvaltioille on annettava joustonvaraa hallinnointijärjestelmien määrittelyyn hallinnointielinten lukumäärän ja hallintotasojen (valtakunnallinen, alueellinen vai alueidenvälinen) suhteen. Vastapainoksi jäsenvaltioiden on perusteltava valintansa toissijaisuusperiaatteen näkökulmasta ja ottaen huomioon erityisesti valmiudet vastata tarpeisiin, jotka ovat keskittyneet tietyille, muita enemmän vaikutuksille alttiille alueille tai talouden aloille. Joka tapauksessa on varmistettava, että aluetaso osallistuu hallinnointimenettelyyn.

| 13. | katsoo, että brexitillä on suuri merkitys niinkin erilaisilla aloilla kuin kalastus ja merituotteet, kansalaisten liikkuvuus, koulutus, yhteistyöhankkeet tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin alalla, osaamisen siirto, ilmastonmuutoksen torjunta, ekosysteemien säilyttäminen ja yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus. Koska hallinnon hajauttaminen on eri jäsenvaltioissa eritasoista, eri hallintotasojen välistä yhteistyötä voidaan pitää välttämättömänä tai hyödyllisenä, jotta kaikki alueet voivat selvitä brexitin kielteisistä ulkoisvaikutuksista. Komitea toivoo, että kumppanuusperiaatetta noudatetaan käytännössä ja että mukautusvarausta hallinnoidaan komission, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyössä hallinnoimia ohjelmia koskevien yleisten perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että brexitillä on suuri merkitys niinkin erilaisilla aloilla kuin kalastus ja merituotteet, kansalaisten liikkuvuus, koulutus, yhteistyöhankkeet tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin alalla, osaamisen siirto, ilmastonmuutoksen torjunta, ekosysteemien säilyttäminen ja yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus. Koska hallinnon hajauttaminen on eri jäsenvaltioissa eritasoista, eri hallintotasojen välistä yhteistyötä voidaan pitää välttämättömänä tai hyödyllisenä, jotta kaikki alueet voivat selvitä brexitin kielteisistä ulkoisvaikutuksista. Komitea toivoo, että kumppanuusperiaatetta noudatetaan käytännössä ja että mukautusvarausta hallinnoidaan komission, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyössä hallinnoimia ohjelmia koskevien yleisten perusteiden mukaisesti.

| 14. | ehdottaa, että jäsenvaltiot kannustavat luomaan alueellisia strategioita, jotta voidaan ennakoida toimenpiteiden täytäntöönpanoaikataulua ja muutoksia keskipitkällä aikavälillä. Tämä on tehtävä johdonmukaisesti kaikkien asiaankuuluvien paikallis- ja aluetason toimintapolitiikkojen kanssa. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava Euroopan komissiolle ennakkomaksun suorittamisen hetkellä, miten ne aikovat varmistaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen ja kuulemisen kumppanuusvelvoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että jäsenvaltiot kannustavat luomaan alueellisia strategioita, jotta voidaan ennakoida toimenpiteiden täytäntöönpanoaikataulua ja muutoksia keskipitkällä aikavälillä. Tämä on tehtävä johdonmukaisesti kaikkien asiaankuuluvien paikallis- ja aluetason toimintapolitiikkojen kanssa. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava Euroopan komissiolle ennakkomaksun suorittamisen hetkellä, miten ne aikovat varmistaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen ja kuulemisen kumppanuusvelvoitteen mukaisesti.

| 15. | ehdottaa, että kaikki järjestelyt paikallis- ja alueviranomaisten osallistamiseksi turvataan mekanismilla, jonka mukaisesti niistä ilmoitetaan Euroopan komissiolle. AK suosittaa käytännössä, että menoista ilmoitettaessa jäsenvaltiot laativat ja antavat Euroopan komissiolle uuden liitteen, jossa esitetään menojen jakautuminen aloittain ja maantieteellisesti kullakin NUTS 2 -alueella sekä niiden vaikutus ilmastotavoitteeseen ja digitaalisen siirtymän tavoitteeseen. Näitä määrällisiä ja laadullisia tietoja käytettäisiin myös brexit-mukautusvarauksen arvioinnissa, ja niiden avulla voitaisiin arvioida ennen 11 artiklan mukaisesti myöhemmin käyttöön asetettavien lisäsummien maksamista, miten brexit-mukautusvarausta on käytetty kussakin jäsenvaltioissa, ja varmistaa, että suositeltua kumppanuuslähestymistapaa on sovellettu. |
| --- | --- |

15.

ehdottaa, että kaikki järjestelyt paikallis- ja alueviranomaisten osallistamiseksi turvataan mekanismilla, jonka mukaisesti niistä ilmoitetaan Euroopan komissiolle. AK suosittaa käytännössä, että menoista ilmoitettaessa jäsenvaltiot laativat ja antavat Euroopan komissiolle uuden liitteen, jossa esitetään menojen jakautuminen aloittain ja maantieteellisesti kullakin NUTS 2 -alueella sekä niiden vaikutus ilmastotavoitteeseen ja digitaalisen siirtymän tavoitteeseen. Näitä määrällisiä ja laadullisia tietoja käytettäisiin myös brexit-mukautusvarauksen arvioinnissa, ja niiden avulla voitaisiin arvioida ennen 11 artiklan mukaisesti myöhemmin käyttöön asetettavien lisäsummien maksamista, miten brexit-mukautusvarausta on käytetty kussakin jäsenvaltioissa, ja varmistaa, että suositeltua kumppanuuslähestymistapaa on sovellettu.

| 16. | pitää tarpeellisena, että EU-varojen hallintoviranomaisista tai välittävistä elimistä vastuussa olevat alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat työhön, jonka tarkoituksena on välttää rahoituksen päällekkäisyys. Vastaavasti päätöksestä käyttää rakennerahastovaroja brexit-mukautusvarauksen sijasta on kuultava asianomaisia toimijoita, sillä tästä voi olla seurauksia muiden unionin tavoitteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

16.

pitää tarpeellisena, että EU-varojen hallintoviranomaisista tai välittävistä elimistä vastuussa olevat alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat työhön, jonka tarkoituksena on välttää rahoituksen päällekkäisyys. Vastaavasti päätöksestä käyttää rakennerahastovaroja brexit-mukautusvarauksen sijasta on kuultava asianomaisia toimijoita, sillä tästä voi olla seurauksia muiden unionin tavoitteiden täytäntöönpanoon.

| 17. | pyytää, että varoista varataan tietty prosenttiosuus, joka siirretään jako- ja ennakkomaksuperusteiden hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioille ja alueille, jotta ne voivat tarvittaessa rahoittaa tarkoituksenmukaisia tukitoimia käyttämättä omia varoja ennakkomaksuihin. |
| --- | --- |

17.

pyytää, että varoista varataan tietty prosenttiosuus, joka siirretään jako- ja ennakkomaksuperusteiden hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioille ja alueille, jotta ne voivat tarvittaessa rahoittaa tarkoituksenmukaisia tukitoimia käyttämättä omia varoja ennakkomaksuihin.

| 18. | kehottaa joustavuuteen valtiontukien alalla, jotta varmistetaan toimenpiteiden nopea täytäntöönpano ja mahdollisuudet tukea niitä talouden toimijoita, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten. Väliaikaisten covid-säännösten ulottaminen brexitin suoriin seurauksiin on välttämätöntä koko brexit-mukautusvarauksessa sovellettavan menojen tukikelpoisuuskauden ajan. Kalastus- ja maatalousalalla Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoon ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon sovellettavia säännöksiä on sovellettava brexit-mukautusvaraukseen. |
| --- | --- |

18.

kehottaa joustavuuteen valtiontukien alalla, jotta varmistetaan toimenpiteiden nopea täytäntöönpano ja mahdollisuudet tukea niitä talouden toimijoita, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten. Väliaikaisten covid-säännösten ulottaminen brexitin suoriin seurauksiin on välttämätöntä koko brexit-mukautusvarauksessa sovellettavan menojen tukikelpoisuuskauden ajan. Kalastus- ja maatalousalalla Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoon ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon sovellettavia säännöksiä on sovellettava brexit-mukautusvaraukseen.

| 19. | korostaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kauppaa käyvät pk-yritykset kärsivät liikevaihtoonsa nähden suhteettomasti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvaan vientiin liittyvien uusien hallinnollisten menettelyjen kustannuksista. Yrityksille aiheutuvat suhteelliset kustannukset olisikin otettava huomioon brexit-mukautusvarauksen varoja jaettaessa. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kauppaa käyvät pk-yritykset kärsivät liikevaihtoonsa nähden suhteettomasti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvaan vientiin liittyvien uusien hallinnollisten menettelyjen kustannuksista. Yrityksille aiheutuvat suhteelliset kustannukset olisikin otettava huomioon brexit-mukautusvarauksen varoja jaettaessa.

| 20. | vaatii, että alv, jota ei voi periä takaisin, olisi tukikelpoinen, kuten Euroopan solidaarisuusrahastossa. Ilman tätä tukikelpoisuutta monissa paikallis- ja alueyhteisöjen rahoittamissa toimenpiteissä ei voitaisi hyödyntää EU:n solidaarisuutta 100-prosenttisesti. |
| --- | --- |

20.

vaatii, että alv, jota ei voi periä takaisin, olisi tukikelpoinen, kuten Euroopan solidaarisuusrahastossa. Ilman tätä tukikelpoisuutta monissa paikallis- ja alueyhteisöjen rahoittamissa toimenpiteissä ei voitaisi hyödyntää EU:n solidaarisuutta 100-prosenttisesti.

| 21. | pyytää, että lisämäärärahojen myöntäminen vuonna 2023 nivotaan osittain EU:n laajuiseen arviointiin brexitin todellisista vaikutuksista vuosina 2021–2022, jotta tuki voidaan kohdentaa vieläkin tehokkaammin niille alueille ja elinkeinoaloille, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, mutta myös jotta voidaan havaita, mitkä alueet tai alat ovat olleet selviytymiskykyisimpiä tai hyötyneet muutoksista. |
| --- | --- |

21.

pyytää, että lisämäärärahojen myöntäminen vuonna 2023 nivotaan osittain EU:n laajuiseen arviointiin brexitin todellisista vaikutuksista vuosina 2021–2022, jotta tuki voidaan kohdentaa vieläkin tehokkaammin niille alueille ja elinkeinoaloille, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, mutta myös jotta voidaan havaita, mitkä alueet tai alat ovat olleet selviytymiskykyisimpiä tai hyötyneet muutoksista.

| 22. | toistaa pitävänsä tärkeänä yhteistyön jatkamista brittiläisten ja eurooppalaisten toimijoiden välillä ja pyytää, että brexit-mukautusvarauksesta tuetaan eurooppalaisia kumppaneita vuoropuhelussa, jota on ylläpidettävä kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien kiistatilanteiden välttämiseksi ja myös tulevan yhteistyön rakentamiseksi. |
| --- | --- |

22.

toistaa pitävänsä tärkeänä yhteistyön jatkamista brittiläisten ja eurooppalaisten toimijoiden välillä ja pyytää, että brexit-mukautusvarauksesta tuetaan eurooppalaisia kumppaneita vuoropuhelussa, jota on ylläpidettävä kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien kiistatilanteiden välttämiseksi ja myös tulevan yhteistyön rakentamiseksi.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ”erosopimus” (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7).

1

(1)  Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ”erosopimus” (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7).

1

(1)  Kauppa- ja yhteistyösopimus Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä (

  EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14
  ).

1

Kauppa- ja yhteistyösopimus Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä (

EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14

(1)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12917-Proposal-for-a-Regulation-Regional-and-urban-Policy

1

---

| 7.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/89

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Riittävät vähimmäispalkat Euroopan unionissa”

(2021/C 175/08)

| Esittelijä: | Peter KAISER (AT, PES), Kärntenin osavaltion päämies |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa
  COM(2020) 682 final |

Esittelijä:

Peter KAISER (AT, PES), Kärntenin osavaltion päämies

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa

COM(2020) 682 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vähimmäispalkkoja pidetään riittävinä, jos ne ovat oikeudenmukaisia suhteessa maan palkkajakaumaan ja turvaavat kohtuullisen elintason. Lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyys määritetään ottaen huomioon kansalliset sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien työllisyyden kasvu, kilpailukyky sekä alueellinen ja toimialakohtainen kehitys. Niiden riittävyyttä olisi arvioitava ainakin suhteessa ostovoimaan, tuottavuuden kehitykseen sekä bruttopalkkojen tasoon, jakautumiseen ja kasvuun. Kansainvälisesti
  yleisesti käytettyjen
  indikaattoreiden
  , esimerkiksi
  60 prosenttia bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia bruttomääräisestä keskipalkasta, avulla voidaan arvioida vähimmäispalkan riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen tasoon. | Vähimmäispalkkoja pidetään riittävinä, jos ne ovat oikeudenmukaisia suhteessa maan palkkajakaumaan ja turvaavat kohtuullisen elintason. Lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyys määritetään ottaen huomioon kansalliset sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien työllisyyden kasvu, kilpailukyky sekä alueellinen ja toimialakohtainen kehitys. Niiden riittävyyttä olisi arvioitava ainakin suhteessa ostovoimaan, tuottavuuden kehitykseen sekä bruttopalkkojen tasoon, jakautumiseen ja kasvuun. Kansainvälisesti
  tunnustettujen
  indikaattoreiden – 60 prosenttia bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia bruttomääräisestä keskipalkasta – avulla voidaan arvioida vähimmäispalkan riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen tasoon. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vähimmäispalkkoja pidetään riittävinä, jos ne ovat oikeudenmukaisia suhteessa maan palkkajakaumaan ja turvaavat kohtuullisen elintason. Lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyys määritetään ottaen huomioon kansalliset sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien työllisyyden kasvu, kilpailukyky sekä alueellinen ja toimialakohtainen kehitys. Niiden riittävyyttä olisi arvioitava ainakin suhteessa ostovoimaan, tuottavuuden kehitykseen sekä bruttopalkkojen tasoon, jakautumiseen ja kasvuun. Kansainvälisesti
  yleisesti käytettyjen
  indikaattoreiden
  , esimerkiksi
  60 prosenttia bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia bruttomääräisestä keskipalkasta, avulla voidaan arvioida vähimmäispalkan riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen tasoon.

Vähimmäispalkkoja pidetään riittävinä, jos ne ovat oikeudenmukaisia suhteessa maan palkkajakaumaan ja turvaavat kohtuullisen elintason. Lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyys määritetään ottaen huomioon kansalliset sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien työllisyyden kasvu, kilpailukyky sekä alueellinen ja toimialakohtainen kehitys. Niiden riittävyyttä olisi arvioitava ainakin suhteessa ostovoimaan, tuottavuuden kehitykseen sekä bruttopalkkojen tasoon, jakautumiseen ja kasvuun. Kansainvälisesti
  tunnustettujen
  indikaattoreiden – 60 prosenttia bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia bruttomääräisestä keskipalkasta – avulla voidaan arvioida vähimmäispalkan riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen tasoon.

Perustelu

Mainitut indikaattorit ovat osoittautuneet kuulemisprosessissa viitearvoiksi, joista voidaan päästä yksimielisyyteen.

Muutosehdotus 2

3 artiklan 3 kohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”työehtosopimusneuvotteluilla” kaikkia neuvotteluja, jotka käydään yhtäältä työnantajan, työnantajien ryhmän tai yhden tai useamman työnantajajärjestön ja toisaalta yhden tai useamman
  työntekijäjärjestön
  välillä työolojen ja -ehtojen määrittämiseksi ja/tai työnantajien ja työntekijöiden välisten suhteiden sääntelemiseksi ja/tai työnantajien tai niiden järjestöjen ja
  työntekijäjärjestön tai -järjestöjen
  välisten suhteiden sääntelemiseksi; | ”työehtosopimusneuvotteluilla” kaikkia neuvotteluja, jotka käydään yhtäältä työnantajan, työnantajien ryhmän tai yhden tai useamman työnantajajärjestön ja toisaalta yhden tai useamman
  ammattiliiton
  välillä työolojen ja -ehtojen määrittämiseksi ja/tai työnantajien ja työntekijöiden välisten suhteiden sääntelemiseksi ja/tai työnantajien tai niiden järjestöjen ja
  ammattiliittojen
  välisten suhteiden sääntelemiseksi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”työehtosopimusneuvotteluilla” kaikkia neuvotteluja, jotka käydään yhtäältä työnantajan, työnantajien ryhmän tai yhden tai useamman työnantajajärjestön ja toisaalta yhden tai useamman
  työntekijäjärjestön
  välillä työolojen ja -ehtojen määrittämiseksi ja/tai työnantajien ja työntekijöiden välisten suhteiden sääntelemiseksi ja/tai työnantajien tai niiden järjestöjen ja
  työntekijäjärjestön tai -järjestöjen
  välisten suhteiden sääntelemiseksi;

”työehtosopimusneuvotteluilla” kaikkia neuvotteluja, jotka käydään yhtäältä työnantajan, työnantajien ryhmän tai yhden tai useamman työnantajajärjestön ja toisaalta yhden tai useamman
  ammattiliiton
  välillä työolojen ja -ehtojen määrittämiseksi ja/tai työnantajien ja työntekijöiden välisten suhteiden sääntelemiseksi ja/tai työnantajien tai niiden järjestöjen ja
  ammattiliittojen
  välisten suhteiden sääntelemiseksi;

Perustelu

EU:n sosiaalilainsäädännön ja EU:n kansainvälisoikeudellisten velvoitteiden mukaisesti ammattiliitot ovat työehtosopimusneuvotteluissa työmarkkinavuoropuhelun osapuolia. Esimerkiksi yritysneuvostoilla ei ole riittävää institutionaalista legitimiteettiä.

Muutosehdotus 3

4 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on alle 70 prosenttia 2 artiklassa määritellyistä työntekijöistä, on lisäksi säädettävä kehyksestä, jolla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelujen edellytykset, joko lailla työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella ja on laadittava toimintasuunnitelma työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi. Toimintasuunnitelma on julkistettava ja toimitettava Euroopan komissiolle. | Jäsenvaltioiden, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on alle 70 prosenttia 2 artiklassa määritellyistä työntekijöistä, on lisäksi säädettävä kehyksestä, jolla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelujen edellytykset, joko lailla työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella ja on laadittava toimintasuunnitelma työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi
  sekä työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseksi ja vahvistamiseksi
  . Toimintasuunnitelma on julkistettava ja toimitettava Euroopan komissiolle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on alle 70 prosenttia 2 artiklassa määritellyistä työntekijöistä, on lisäksi säädettävä kehyksestä, jolla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelujen edellytykset, joko lailla työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella ja on laadittava toimintasuunnitelma työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi. Toimintasuunnitelma on julkistettava ja toimitettava Euroopan komissiolle.

Jäsenvaltioiden, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on alle 70 prosenttia 2 artiklassa määritellyistä työntekijöistä, on lisäksi säädettävä kehyksestä, jolla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelujen edellytykset, joko lailla työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella ja on laadittava toimintasuunnitelma työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi
  sekä työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseksi ja vahvistamiseksi
  . Toimintasuunnitelma on julkistettava ja toimitettava Euroopan komissiolle.

Perustelu

Varmistetaan yhdenmukaisuus 4 artiklan 1 kohdan kanssa.

Muutosehdotus 4

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä ohjataan riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuulliset työ- ja elinolot, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen.
  Jäsenvaltioiden on määriteltävä kriteerit kansallisten
  käytäntöjen mukaisesti joko asiaa koskevassa
  kansallisessa
  lainsäädännössä, toimivaltaisten elinten päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä
  vakaasti ja
  selkeästi. | Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä ohjataan riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuulliset työ- ja elinolot, sosiaalinen
  ja alueellinen
  yhteenkuuluvuus ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen.
  Kriteerit on määriteltävä jäsenvaltiotasolla asianomaisten jäsenvaltioiden
  käytäntöjen mukaisesti joko asiaa koskevassa lainsäädännössä, toimivaltaisten elinten päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä selkeästi
  , ja niille on asetettava aikataulu
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä ohjataan riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuulliset työ- ja elinolot, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen.
  Jäsenvaltioiden on määriteltävä kriteerit kansallisten
  käytäntöjen mukaisesti joko asiaa koskevassa
  kansallisessa
  lainsäädännössä, toimivaltaisten elinten päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä
  vakaasti ja
  selkeästi.

Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä ohjataan riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuulliset työ- ja elinolot, sosiaalinen
  ja alueellinen
  yhteenkuuluvuus ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen.
  Kriteerit on määriteltävä jäsenvaltiotasolla asianomaisten jäsenvaltioiden
  käytäntöjen mukaisesti joko asiaa koskevassa lainsäädännössä, toimivaltaisten elinten päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä selkeästi
  , ja niille on asetettava aikataulu
  .

Perustelu

Korostetaan alueellista ulottuvuutta.

Muutosehdotus 5

5 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin kriteereihin
  on sisällyttävä
  ainakin seuraavat osatekijät: | Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin kriteereihin
  tulisi sisältyä
  ainakin seuraavat osatekijät: |
| (a) | lakisääteisen vähimmäispalkan ostovoima ottaen huomioon elinkustannukset
  ja verojen ja sosiaalietuuksien osuus
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin kriteereihin
  on sisällyttävä
  ainakin seuraavat osatekijät:

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin kriteereihin
  tulisi sisältyä
  ainakin seuraavat osatekijät:

(a)

lakisääteisen vähimmäispalkan ostovoima ottaen huomioon elinkustannukset
  ja verojen ja sosiaalietuuksien osuus
  ;

| (a) | lakisääteisen vähimmäispalkan ostovoima ottaen huomioon elinkustannukset
  yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukaisesti asetuksen (EU) 2016/792 nojalla
  ; |
| --- | --- |

(a)

lakisääteisen vähimmäispalkan ostovoima ottaen huomioon elinkustannukset
  yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukaisesti asetuksen (EU) 2016/792 nojalla
  ;

| (b) | bruttopalkkojen yleinen taso ja niiden jakautuminen; |
| --- | --- |

(b)

bruttopalkkojen yleinen taso ja niiden jakautuminen;

| (b) | bruttopalkkojen yleinen taso ja niiden jakautuminen
  alakohtaisesti ja NUTS 2 -alueittain
  ; |
| --- | --- |

(b)

bruttopalkkojen yleinen taso ja niiden jakautuminen
  alakohtaisesti ja NUTS 2 -alueittain
  ;

| (c) | bruttopalkkojen kasvuvauhti; |
| --- | --- |

(c)

bruttopalkkojen kasvuvauhti;

| (c) | bruttopalkkojen kasvuvauhti. |
| --- | --- |

(c)

bruttopalkkojen kasvuvauhti.

| (d) | työn tuottavuuden kehitys
  . |
| --- | --- |

(d)

työn tuottavuuden kehitys
  .

Perustelu

Verot ja sosiaalietuudet sekä työn tuottavuus ovat yleensä yrityskohtaisia parametreja, eivätkä ne sovellu vähimmäispalkkojen asianmukaisuuden arviointiin.

Muutosehdotus 6

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on käytettävä suuntaa-antavia viitearvoja apuna arvioitaessa
  lakisääteisten vähimmäispalkkojen
  riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen yleiseen tasoon, esimerkiksi kansainvälisellä tasolla yleisesti käytettyjä viitearvoja
  . | Jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta määrittää
  lakisääteisten vähimmäispalkkojen
  taso
  .
  Jäsenvaltioiden on kuitenkin varmistettava, että lakisääteiset vähimmäispalkat ovat riittävät ja että käynnistetään vuosittain arvioitava lähentymisprosessi, jotta saavutetaan mahdollisimman pian vähimmäistaso, joka on vähintään 60 prosenttia kokoaikaisen työn kansallisesta bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia kokoaikaisen työn kansallisesta bruttomääräisestä keskipalkasta
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on käytettävä suuntaa-antavia viitearvoja apuna arvioitaessa
  lakisääteisten vähimmäispalkkojen
  riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen yleiseen tasoon, esimerkiksi kansainvälisellä tasolla yleisesti käytettyjä viitearvoja
  .

Jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta määrittää
  lakisääteisten vähimmäispalkkojen
  taso
  .
  Jäsenvaltioiden on kuitenkin varmistettava, että lakisääteiset vähimmäispalkat ovat riittävät ja että käynnistetään vuosittain arvioitava lähentymisprosessi, jotta saavutetaan mahdollisimman pian vähimmäistaso, joka on vähintään 60 prosenttia kokoaikaisen työn kansallisesta bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia kokoaikaisen työn kansallisesta bruttomääräisestä keskipalkasta
  .

Perustelu

Johdonmukaisuus johdanto-osan 21 kappaleeseen tehdyn muutosehdotuksen kanssa.

Muutosehdotus 7

6 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat sallia eri tasoisen lakisääteisen vähimmäispalkan tietyille työntekijäryhmille.
  Jäsenvaltioiden on
  pidettävä vaihtelu mahdollisimman pienenä ja
  varmistettava,
  että mahdollinen vaihtelu on syrjimätöntä, oikeasuhteista, ajallisesti rajoitettua tarpeen mukaan ja että se voidaan perustella objektiivisesti ja asianmukaisesti oikeutetulla tavoitteella
  . | Jäsenvaltioiden on varmistettava,
  että kaikki työntekijäryhmät kuuluvat lakisääteisen vähimmäispalkkasuojan piiriin
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat sallia eri tasoisen lakisääteisen vähimmäispalkan tietyille työntekijäryhmille.
  Jäsenvaltioiden on
  pidettävä vaihtelu mahdollisimman pienenä ja
  varmistettava,
  että mahdollinen vaihtelu on syrjimätöntä, oikeasuhteista, ajallisesti rajoitettua tarpeen mukaan ja että se voidaan perustella objektiivisesti ja asianmukaisesti oikeutetulla tavoitteella
  .

Jäsenvaltioiden on varmistettava,
  että kaikki työntekijäryhmät kuuluvat lakisääteisen vähimmäispalkkasuojan piiriin
  .

Perustelu

Ei tulisi kannustaa ottamaan käyttöön tiettyjen työntekijäryhmien lakisääteistä vähimmäispalkkaa alempia palkkoja.

Muutosehdotus 8

6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat sallia lailla vähennyksiä, jotka alentavat työntekijöille maksettavaa korvausta niin, että se alittaa lakisääteisen vähimmäispalkan tason. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisistä vähimmäispalkoista tehtävät vähennykset ovat välttämättömiä, objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhteisia. | Jäsenvaltiot voivat
  sosiaalietuuksien tai luontoissuoritusten tarjonnan myötä
  sallia lailla vähennyksiä, jotka alentavat työntekijöille maksettavaa korvausta niin, että se alittaa lakisääteisen vähimmäispalkan tason. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisistä vähimmäispalkoista tehtävät vähennykset ovat välttämättömiä, objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhteisia.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei juomarahoja eikä ylityö- ja muita lisäkorvauksia oteta huomioon laskettaessa lakisääteisiä vähimmäispalkkoja ja että ne maksetaan palkan lisäksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat sallia lailla vähennyksiä, jotka alentavat työntekijöille maksettavaa korvausta niin, että se alittaa lakisääteisen vähimmäispalkan tason. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisistä vähimmäispalkoista tehtävät vähennykset ovat välttämättömiä, objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhteisia.

Jäsenvaltiot voivat
  sosiaalietuuksien tai luontoissuoritusten tarjonnan myötä
  sallia lailla vähennyksiä, jotka alentavat työntekijöille maksettavaa korvausta niin, että se alittaa lakisääteisen vähimmäispalkan tason. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisistä vähimmäispalkoista tehtävät vähennykset ovat välttämättömiä, objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhteisia.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei juomarahoja eikä ylityö- ja muita lisäkorvauksia oteta huomioon laskettaessa lakisääteisiä vähimmäispalkkoja ja että ne maksetaan palkan lisäksi.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 9

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Julkiset hankinnat

  Jäsenvaltioiden on toteutettava direktiivin 2014/24/EU, direktiivin 2014/25/EU ja direktiivin 2014/23/EU mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että talouden toimijat noudattavat hankinta- ja käyttöoikeussopimuksia toteuttaessaan työehtosopimuksissa asianomaiselle alalle ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja
  palkkoja
  ja mahdollisia lakisääteisiä vähimmäispalkkoja. | Julkiset hankinnat

  Jäsenvaltioiden on toteutettava direktiivin 2014/24/EU, direktiivin 2014/25/EU ja direktiivin 2014/23/EU mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että talouden toimijat noudattavat hankinta- ja käyttöoikeussopimuksia toteuttaessaan työehtosopimuksissa asianomaiselle alalle ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja
  ansiotuloja ja muita työehtoja
  ja mahdollisia lakisääteisiä vähimmäispalkkoja
  sekä oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin
  .
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että talouden toimijoita vaaditaan julkisten hankintasopimusten ehtona noudattamaan lakisääteisesti ja/tai työehtosopimuksissa määritettyjä palkkoja ja muita työehtoja sekä kunnioittamaan oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin ja tunnustamaan ammattiliitot ja neuvottelemaan niiden kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Julkiset hankinnat

Jäsenvaltioiden on toteutettava direktiivin 2014/24/EU, direktiivin 2014/25/EU ja direktiivin 2014/23/EU mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että talouden toimijat noudattavat hankinta- ja käyttöoikeussopimuksia toteuttaessaan työehtosopimuksissa asianomaiselle alalle ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja
  palkkoja
  ja mahdollisia lakisääteisiä vähimmäispalkkoja.

Julkiset hankinnat

Jäsenvaltioiden on toteutettava direktiivin 2014/24/EU, direktiivin 2014/25/EU ja direktiivin 2014/23/EU mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että talouden toimijat noudattavat hankinta- ja käyttöoikeussopimuksia toteuttaessaan työehtosopimuksissa asianomaiselle alalle ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja
  ansiotuloja ja muita työehtoja
  ja mahdollisia lakisääteisiä vähimmäispalkkoja
  sekä oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin
  .
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että talouden toimijoita vaaditaan julkisten hankintasopimusten ehtona noudattamaan lakisääteisesti ja/tai työehtosopimuksissa määritettyjä palkkoja ja muita työehtoja sekä kunnioittamaan oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin ja tunnustamaan ammattiliitot ja neuvottelemaan niiden kanssa.

Perustelu

Itsestään selvä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että komissio on muuttanut ajattelutapaa vähimmäispalkan osalta ja että riittävät vähimmäispalkat ovat niin muodoin perusoikeus sekä Euroopan sisämarkkinoiden perustana olevan sosiaalisen, oikeudenmukaisen ja kestäväpohjaisen markkinatalouden perusedellytys. Palkkojen polkemisen ja palkkakuilun taloudelliset, sosiaaliset ja yhteiskunnalliset kustannukset ylittävät Euroopan unionissa huomattavasti yritysten lyhyellä aikavälillä mahdollisesti saamat voitot. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komission ehdotus mahdollistaa eurooppalaisen kehyksen, jolla edistetään työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden vahvistamista ja sellaisia oikeudenmukaisia ja riittäviä vähimmäispalkkoja, joiden avulla voidaan erityisesti torjua työssäkäyvien köyhyyttä. Komitea korostaa komission ehdotuksen kunnianhimoista tavoitetta luoda puitteet riittäville vähimmäispalkoille ja työntekijöiden paremmille mahdollisuuksille saada taattua vähimmäispalkkaa kunnioittaen kansallisten järjestelmien erityispiirteitä, työehtosopimusneuvottelujen riippumattomuutta ja työmarkkinaosapuolten sopimusvapautta. AK:n aiempien suositusten mukaisesti komission ehdotuksessa ei esitetä yleispätevää ratkaisua, ja se perustuu AK:n kannattamaan lähtökohtaan, jonka mukaan ”[h]yvin toimivat työehtosopimusneuvottelut ja kattavat työehtosopimukset ovat ensisijainen keino oikeudenmukaisten palkkojen ja muiden työehtojen saavuttamisessa, sillä työntekijät ja työnantajat tuntevat parhaiten oman alansa ja alueensa” (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että komission ehdotusta käsitelleistä 20 kansallisesta parlamentista kolme oli antanut 21. tammikuuta 2021 asetettuun määräaikaan mennessä perustellut lausuntonsa toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin puitteissa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että komission ehdotuksessa pannaan täytäntöön unionin tavoitteet sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta ja kilpailun vääristymien välttämisestä (SEU-sopimuksen 3 artikla) sekä varmistetaan jatkuvuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (periaate 6) (2), perusoikeuskirjan (31 artikla), Euroopan sosiaalisen peruskirjan (4 artikla) ja ILO:n yleissopimuksen nro 131 kanssa. Tämä on erityisen tärkeää alueille, missä vähimmäispalkkojen väliset erot EU:ssa aiheuttavat epätasapainoisia EU:n sisäisiä muuttovirtoja, mikä voi horjuttaa paikallisyhteisöjä ja vaikuttaa kielteisesti alkuperäalueiden väestötilanteeseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vähimmäispalkkoja on pikaisesti ”lähennettävä ylöspäin” myös sitä taustaa vasten, että matalat palkat ovat edelleen työllisyyden ominaispiirre Euroopan unionissa. Arvioiden mukaan noin joka kuudes työntekijä on matalapalkkainen. Monissa jäsenvaltioissa matalat palkat eivät viime vuosina on pysyneet muiden palkkojen tahdissa, mikä on lisännyt palkkaeroja. Köyhyysvaarassa olevien työntekijöiden osuus on noussut 8,3 prosentista vuonna 2010 9,3 prosenttiin vuonna 2018. Lisäksi covid-19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti erityisesti pienituloisimpien työntekijöiden palkkoihin sellaisilla aloilla kuin siivous, vähittäiskauppa, terveydenhuolto ja pitkäaikais- ja laitoshoito. Nämä ovat aloja, jotka kuuluvat kokonaan tai osittain paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. Eurofoundin vuonna 2020 toteuttaman verkkokyselyn mukaan lähes 40 prosenttia kyselyyn EU:ssa vastanneesta ilmoitti taloudellisen tilanteensa olevan huonompi kuin ennen pandemiaa, ja lähes puolet sanoi kotitaloudellaan olevan vaikeuksia tulla toimeen (47 prosenttia huhtikuussa 2020). Lisäksi naisten osuus kaikista työntekijöistä Euroopan unionissa on 48 prosenttia, mutta heidän osuutensa vähimmäispalkansaajista on 59 prosenttia. Tämä lisää sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroja ja työssäkäyvien naisten köyhyyttä. (3) Ylöspäin tapahtuvalla lähentymisellä voitaisiin vähentää työssäkäyvien köyhyyttä sekä sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sitä mieltä, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (asia C-268/06, Impact, 2008) perusteella komission oikeusperustaksi ehdottama Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artikla ei mahdollista suoraa puuttumista palkkauksen määrittämiseen Euroopan unionissa. Komission ehdotus voi olla vain tavoitteellinen prosessi, jossa tunnustetaan kaikilta osin olemassa oleva kansallinen vähimmäispalkkalainsäädäntö ja työmarkkinaosapuolten rooli. |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa komissiota siitä, että työssäkäyvien köyhyyden torjunta edellyttää monitahoista tarkastelutapaa. Komission oma analyysi osoittaa, että työssäkäyvien köyhyyden torjunta on monimutkainen haaste, ja myös muilla tekijöillä, kuten verojärjestelmällä, koulutustoimilla, sosiaalietuuksien tasolla ja työllisyyspolitiikalla sekä voimassa olevan lainsäädännön noudattamisella, on ratkaiseva merkitys. Näillä aloilla toimivalta on ensisijaisesti jäsenvaltioilla, minkä vuoksi riittäviin vähimmäispalkkoihin tähtäävän eurooppalaisen prosessin onnistuminen riippuu suurelta osin jäsenvaltioiden halukkuudesta sopeuttaa itse näitä muuttujia. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että komissio on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan mukaisesti toteuttanut ennen ehdotuksensa julkaisemista työmarkkinaosapuolten kaksivaiheiden kuulemisen mahdollisista EU:n toimista vähimmäispalkkojen osalta. Ensimmäisessä vaiheessa 14. tammikuuta – 25. helmikuuta 2020 komissio kuuli työmarkkinaosapuolia vähimmäispalkkoja koskevan aloitteen tarpeesta ja sen mahdollisesta suunnasta. Toisessa vaiheessa 3. kesäkuuta – 4. syyskuuta 2020 komissio kuuli työmarkkinaosapuolia suunnitellun ehdotuksen sisällöstä ja oikeudellisesta muodosta. Ehdotetussa direktiivissä otetaan huomioon osapuolten kannat erityisesti työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden osalta. Näin ollen onkin erityisen tärkeää, että komissio tukee tulevaa valmiuksien kehittämistä sekä työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla, koska lainsäädännössä ei varmisteta vahvoja työmarkkinaosapuolia. Myös kansalaisten näkemyksiä kerättiin Eurobarometri-kyselyllä 92 (syksyllä 2019), johon sisältyi kysymyksiä Euroopan unionin prioriteeteista (muun muassa vähimmäispalkasta). |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että toimeentuloon riittävässä palkassa on kyse enemmästä kuin pelkästä äärimmäisen köyhyyden poistamisesta. Sillä on tarkoitus varmistaa, että ihmiset voivat nauttia peruselämänlaadusta ja osallistua yhteiskunta- ja kulttuurielämään. Se on tilannekohtainen, ja sen on tarkoitus mennä ”köyhyyspalkkaa” pidemmälle, jotta varmistetaan, että ihmiset voivat tyydyttää perustarpeensa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella ja 153 artiklan 5 kohtaa täysin kunnioittaen on jo annettu useita direktiivejä, jotka sisältävät palkkausta koskevia säännöksiä. (4) |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaatetta on noudatettava tapauksissa, joissa vähimmäispalkat vahvistetaan alakohtaisesti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | on erittäin tyytyväinen siihen, ettei ehdotetussa direktiivissä säädetä vähimmäistason sosiaalisesta yhdenmukaistamisesta. Komitean käsityksen mukaan komission ehdotus merkitsee direktiiviehdotuksessa taattuun suojan tasoon nähden korkeamman voimassa olevan suojan tason säilyttämistä jäsenvaltioissa (16 artikla). |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että komissio jättää direktiiviehdotuksessaan lakisääteisiä vähimmäispalkkoja koskevan II luvun soveltamisalan ulkopuolelle jäsenvaltiot, missä palkat määräytyvät työehtosopimuksissa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää komission ehdotuksen eurooppalaisena lisäarvona sitä, että ehdotuksessa luodaan perusta vähimmäispalkkojen lähentämiseksi ylöspäin vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa riittäviä vähimmäispalkkoja koskevan kysymyksen alueellista ulottuvuutta, vaikka tähän ei ole puututtu riittävästi komission ehdotuksessa. Alueellinen ulottuvuus perustuu alueellisiin työehtosopimuksiin, vähimmäispalkan ja sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvaan vuorovaikutukseen sekä siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat työnantajina viime kädessä vastuussa palkanmuodostuksesta vallitsevien paikallisten ja alueellisten edellytysten pohjalta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiinnittää huomiota AK:n teettämään tutkimukseen Fair Minimum Wages – The Local and Regional Perspective (Oikeudenmukaiset vähimmäispalkat – paikallis- ja aluetason näkymät) (5). Komitea korostaa erityisesti päätelmää, että alueellisten vähimmäispalkkojen yleistä käyttöönottoa ei voida kannattaa eri syistä, kuten institutionaaliset puitteet, toimivalta ja perinteet, joiden mukaan vähimmäispalkat määritetään ensisijaisesti valtakunnallisella tasolla. Paikallis- ja alueviranomaisilla on kuitenkin useita mahdollisuuksia osallistua vähimmäispalkkojen soveltamiseen, edistämiseen ja valvontaan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että vähimmäispalkan varassa elävien ihmisten määrä vaihtelee huomattavasti kaupunki- ja maaseutualueittain, ja korostaa, että on löydettävä innovatiivisia toimintamalleja, jotta voidaan vaaditun mukaisesti lähentyä kohti riittäviä vähimmäispalkkoja ja auttaa paikallis- ja alueviranomaisia tarvittavan rahoituksen käyttöön saamiseksi talousarvioissa, jotka ovat heikentyneet merkittävästi covid-19-pandemian vuoksi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että ehdotuksen 4 artiklan 2 kohdassa mainittua kansallisten toimintasuunnitelmien laatimista työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi jäsenvaltioissa olisi voitu konkretisoida määrittämällä kyseisten toimintasuunnitelmien mahdollisia osatekijöitä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kysyy periaatteessa, olisiko direktiivin perustana olevaa työntekijän käsitettä uudistettava EU-tasolla. Viittaamalla Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön vuodelta 1986 (asia Lawrie-Blum) ei kuitenkaan oteta huomioon uusien, erityisesti alustatalouteen liittyvien epävarmojen työmuotojen syntymistä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa julkisten hankintojen yhteydessä EU:n tuomioistuimen asiassa C-115/14 (17. marraskuuta 2015) antamasta tuomiosta, jonka mukaan EU:n lainsäädäntö ei estä sulkemasta pois julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelystä tarjoajaa, joka kieltäytyy sitoutumasta maksamaan asianomaisille työntekijöille lakisääteistä vähimmäispalkkaa (6). |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, ettei ehdotetussa direktiivissä mainita nimenomaisesti, että sen täytäntöönpanon seuranta voitaisiin nivoa eurooppalaiseen ohjausjaksoon esimerkiksi mukauttamalla sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua. Komitea suhtautuu tällaiseen vaihtoehtoon kriittisesti, jollei ohjausjaksoa kokonaisuudessaan uudisteta perinpohjaisesti, jotta voidaan varmistaa avoimuuden lisääminen, demokraattisempi hallintotapa (Euroopan parlamentin oikeus osallistua päätöksentekomenettelyyn) sekä paikallis- ja alueviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen kumppanuuden pohjalta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että lähentymistä kohti oikeudenmukaisempia vähimmäispalkkoja olisi täydennettävä komission ehdotuksella palkkauksen avoimuutta koskevista toimenpiteistä, joka olisi myös tärkeä keino sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi ja etniseen taustaan, uskontoon, ikään, vammaan tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvien syrjivien käytäntöjen ehkäisemiseksi (7). |
| --- | --- |

22.

Bryssel 19. maaliskuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Ks. AK:n aiheesta ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” antaman lausunnon kohta 31 (esittelijä: Anne Karjalainen) (EUVL C 440, 18.12.2020, s. 42).

1

(2)  6. Palkat: Työntekijöillä on oikeus oikeudenmukaiseen palkkaan, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason. Työntekijöiden on saatava riittävä vähimmäispalkka, joka tyydyttää työntekijän ja hänen perheensä tarpeet kansallisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa olosuhteissa, ja samalla on turvattava työhön pääsy ja säilytettävä kannustimet työpaikan etsimiseen. Työssäkäyvien köyhyys on estettävä.

2

Kaikki palkat on vahvistettava avoimella ja ennustettavalla tavalla kansallisia käytäntöjä noudattaen ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä kunnioittaen.

(3)  Eurofound (2017), In-work poverty in the EU, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

3

(4)  Ks. mm. 1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23), 2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/94/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 2009, työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa (EUVL L 283, 28.10.2008, s. 36) ja 3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158 vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

4

(5)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/6f084eaa-879e-11eb-ac4c-01aa75ed71a1/language-en

5

(6)  Jäsenvaltion alueellisen yksikön lainsäädäntö, jossa velvoitetaan tarjoajat ja niiden alihankkijat sitoutumaan siihen, että ne maksavat julkista hankintaa koskevan sopimuksen kohteena olevien suoritusten toteuttamiseen osallistuville työntekijöille vähimmäispalkkaa, todettiin yhteensopivaksi EU:n lainsäädännön kanssa.

6

(7)  Ks. AK:n aiheesta ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” antaman lausunnon kohta 32 (esittelijä: Anne Karjalainen) (EUVL C 440, 18.12.2020, s. 42).

7

---