# Europos Sąjungos C 155/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 155 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. balandžio 30d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 155

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. balandžio 30d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 558-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija per Interactio, 2021 2 24–2021 2 25 |
| 2021/C 155/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose. Kas veiksminga, o kas ne? (paremta konsultacijomis 27 valstybėse narėse) | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

558-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija per Interactio, 2021 2 24–2021 2 25

Interactio

2021/C 155/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose. Kas veiksminga, o kas ne? (paremta konsultacijomis 27 valstybėse narėse)

1

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 558-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija per Interactio, 2021 2 24–2021 2 25 |
| 2021/C 155/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija(COM(2020) 312 final); Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų (COM(2020) 313 final); Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)) | 8 |
| 2021/C 155/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas(COM(2020) 590 final) | 20 |
| 2021/C 155/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES skaitmeninių finansų strategijos (COM(2020) 591 final) | 27 |
| 2021/C 155/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos (COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD)) | 31 |
| 2021/C 155/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansų sektoriaus skaitmeninės veiklos atsparumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2006/43/EB, 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 ir (ES) 2016/2341 (COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)) | 38 |
| 2021/C 155/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Sąjungos Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui 2021 m. metinė tvaraus augimo strategija(COM(2020) 575 final) | 45 |
| 2021/C 155/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie Brexit’o rezervas (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD)) | 52 |
| 2021/C 155/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2003/109/EB ir Reglamento (ES) XXX/XXX [dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo] pasiūlymas (COM(2020) 610 final – 2020/279 (COD)); Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krizinių ir force majeure situacijų migracijos ir prieglobsčio srityje (COM(2020) 613 final – 2020/277 (COD)) | 58 |
| 2021/C 155/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo Sąjungoje nustatoma bendra tarptautinės apsaugos tvarka ir panaikinama Direktyva 2013/32/ES (COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD)), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių piliečių tikrinimas prie išorės sienų ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240 ir (ES) 2019/817 (COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD)), Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos EURODAC biometriniams duomenims lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) XXX/XXX [Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamentas] ir Reglamentą (ES) XXX/XXX [Perkėlimo į ES reglamentas] dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su sistemos EURODAC duomenimis, siekiant nustatyti trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės tapatybę, ir kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2018/1240 ir Reglamentas (ES) 2019/818 (COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD)) | 64 |
| 2021/C 155/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas(COM(2020) 662 final) | 73 |
| 2021/C 155/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (kodifikuota redakcija) (COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD)) | 78 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

558-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija per Interactio, 2021 2 24–2021 2 25

Interactio

2021/C 155/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija(COM(2020) 312 final); Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų (COM(2020) 313 final); Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS))

(COM(2020) 312 final)

(COM(2020) 313 final)

(COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS))

8

2021/C 155/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas(COM(2020) 590 final)

(COM(2020) 590 final)

20

2021/C 155/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES skaitmeninių finansų strategijos (COM(2020) 591 final)

(COM(2020) 591 final)

27

2021/C 155/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos (COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD))

(COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD))

(COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD))

31

2021/C 155/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansų sektoriaus skaitmeninės veiklos atsparumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2006/43/EB, 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 ir (ES) 2016/2341 (COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD))

(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

38

2021/C 155/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Sąjungos Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui 2021 m. metinė tvaraus augimo strategija(COM(2020) 575 final)

(COM(2020) 575 final)

45

2021/C 155/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie Brexit’o rezervas (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

52

2021/C 155/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2003/109/EB ir Reglamento (ES) XXX/XXX [dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo] pasiūlymas (COM(2020) 610 final – 2020/279 (COD)); Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krizinių ir force majeure situacijų migracijos ir prieglobsčio srityje (COM(2020) 613 final – 2020/277 (COD))

(COM(2020) 610 final – 2020/279 (COD))

force majeure

(COM(2020) 613 final – 2020/277 (COD))

58

2021/C 155/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo Sąjungoje nustatoma bendra tarptautinės apsaugos tvarka ir panaikinama Direktyva 2013/32/ES (COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD)), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių piliečių tikrinimas prie išorės sienų ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240 ir (ES) 2019/817 (COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD)), Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos EURODAC biometriniams duomenims lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) XXX/XXX [Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamentas] ir Reglamentą (ES) XXX/XXX [Perkėlimo į ES reglamentas] dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su sistemos EURODAC duomenimis, siekiant nustatyti trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės tapatybę, ir kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2018/1240 ir Reglamentas (ES) 2019/818 (COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD))

(COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD))

(COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD))

(COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD))

64

2021/C 155/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas(COM(2020) 662 final)

(COM(2020) 662 final)

73

2021/C 155/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (kodifikuota redakcija) (COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

78

---

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2021/C 155/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)), klaidų ištaisymas ( OL C 440, 2018 12 6 ) | 79 |

Klaidų ištaisymas

2021/C 155/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)), klaidų ištaisymas ( OL C 440, 2018 12 6 )

(COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))

( OL C 440, 2018 12 6 )

79

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

558-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija per Interactio, 2021 2 24–2021 2 25

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija „Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose. Kas veiksminga, o kas ne?“

(paremta konsultacijomis 27 valstybėse narėse)

(2021/C 155/01)

| Pranešėjai | Gonçalo LOBO XAVIER


  Javier DOZ ORRIT


  Luca JAHIER |
| --- | --- |

Pranešėjai

Gonçalo LOBO XAVIER

Javier DOZ ORRIT

Luca JAHIER

2021 m. vasario 24–25 d. plenarinėje sesijoje (vasario 25 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 268 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

1.   Įvadas

| 1.1. | EESRK priėmė keletą nuomonių, rezoliucijų ir deklaracijų dėl ekonomikos gaivinimo plano „Next Generation EU“ ir įvairių jo sudėtinių dalių, ypač dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP). Komitetas pritarė pasiūlymų dėl reformų, kuriomis siekiama suteikti postūmį ekonominiam ir socialiniam atsigavimui ir paskatinti gamybos modelio pokyčius, turiniui ir krypčiai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad visos restruktūrizavimo proceso reformos turi būti grindžiamos pamatiniais ES principais: žmogaus ir socialinių teisių apsauga, demokratinėmis vertybėmis ir teisinės valstybės principu. EGADP investicijomis turi būti siekiama išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą, stiprinti ES ekonominį atsparumą, įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), kurti žiedinę ekonomiką, ne vėliau kaip iki 2050 m. Europos Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, skatinti inovacijas ir modernizavimą, susijusius su ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimu, ir užtikrinti veiksmingą Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą, kad būtų pasiekta socialinė sanglauda, panaikintas skurdas ir sumažinta nelygybė. Šiomis investicijomis turi būti reaguojama į pandemijos sukeltą ekonominę ir socialinę krizę, atsižvelgiant į tai, kad poveikis bus didesnis, sunkesnis ir gilesnis, nei tikėtasi anksčiau, užtikrinant greitą atsigavimą. Be to, EGADP taikymas turėtų visiškai atitikti tarptautines konvencijas ir sutartis, kurias pasirašė ES ir valstybės narės, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją. Komitetas mano, kad būtina užtikrinti gerą valdymą ir budrumą kovojant su korupcija lėšų valdymo ir demokratinės atskaitomybės srityse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas taip pat laikosi nuomonės, jog labai svarbu, kad reformomis būtų siekiama didinti ekonomikos našumą ir stiprinti inovatyvią pramonės struktūrą, remiant MVĮ ir socialinės ekonomikos įmones. Jis pabrėžia mokslinių tyrimų svarba Europos lygmeniu ir jų sąsajas su gamybos procesu. Komitetas taip pat mano, kad turėtų būti įdiegti mechanizmai, kuriais būtų užtikrinta teisinga žalioji ir skaitmeninė pertvarka ES ir visose valstybėse narėse ir remiama iš darbo rinkos išstumtų asmenų ekonominė reintegracija. Šiuo atžvilgiu EESRK dar kartą pareiškia savo susirūpinimą, kad 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) teisingai pertvarkai skirtų lėšų nepakanka. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ES institucijos reagavo visai kitaip nei per 2008 m. krizę. Ekonomikos gaivinimo plano finansavimas bendra skolos vertybinių popierių emisija yra itin reikšmingas įvykis ES istorijoje. Komitetui itin didelį susirūpinimą kelia klausimas dėl paramos ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) stiprinimui. Šis klausimas turėtų būti svarstomas būsimoje Konferencijoje dėl Europos ateities, kartu įvertinant Porto aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį sušauks ES Tarybai pirmininkaujanti Portugalija, svarbą veiksmingam Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui. EESRK mano, kad pilietinės visuomenės dalyvavimas turi apimti ne tik ekonominę, socialinę ir aplinkos sritis, bet ir tokius svarbius klausimus kaip Europos ateitis ar stojimo į ES ir pasirengimo narystei derybos su ES šalimis kandidatėmis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vertindama nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (toliau – NEGADP), Komisija turėtų atsižvelgti į pandemijos padarytą poveikį skirtingoms valstybėms narėms ir jų pajėgumus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Šioje rezoliucijoje taip pat norėtume pareikšti, kad esme labai patenkinti praėjusių metų gruodžio mėn. Europos Parlamento ir Tarybos per trišalį dialogą pasiektu susitarimu, kuriuo, be kita ko, patvirtinamas reglamentas, nustatantis (18 straipsnis), kad socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos per konsultacijų procesą turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant NEGADP. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Šios rezoliucijos dalykas būtent yra pilietinės visuomenės dalyvavimas NEGADP procesuose. Remdamiesi Europos semestro grupės nacionalinių delegacijų parengtomis ataskaitomis, norėtume atlikti pradinį šio dalyvavimo raidos vertinimą ir informuoti ES institucijas bei valstybių narių vyriausybes apie mūsų nustatytus trūkumus. Tokiu būdu Komitetas galėtų padėti užtikrinti, kad valstybių narių vyriausybės ir ES institucijos imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių iki nustatyto termino, iki kurio valstybių narių vyriausybės turi užbaigti rengti šiuos nacionalinius planus, o Europos Komisija – juos patvirtinti. Šis vertinimas turėtų atskleisti ne tik, kokiu mastu rengiant šiuos planus dalyvauja pilietinė visuomenė, bet ir jos dalyvavimo kokybę ir tai, kaip skaidriai skirtingos valstybės narės leidžia su savo NEGADP projektais susipažinti visuomenei. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kalbant apie visos Europos socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimą ekonomikos gaivinimo plano „Next Generation EU“ atžvilgiu, šie subjektai pripažino, kad, palyginti su įprastinėmis Europos semestro procedūromis, yra padaryta pažanga. Jie taip pat pripažįsta teigiamą Europos Komisijos vaidmenį skatinant pilietinės visuomenės dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu. Tačiau dauguma jų mano, kad tikrojo dalyvavimo lygis vis dar iš esmės yra nepakankamas ir kad procesai neleidžia pilietinės visuomenės organizacijų nuomonėms padaryti pakankamo poveikio. Socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos ragina šiuos trūkumus ištaisyti NEGADP įgyvendinimo ir vertinimo etapais, nustatant formalesnes procedūras, kurios sudarytų palankesnes sąlygas tikram keitimuisi nuomonėmis. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | 2020 m. gruodžio 18 d. Europos Sąjungos Taryba ir Europos Parlamentas pasiekė susitarimą dėl EGADP. Siekdamos gauti finansavimą, valstybės narės, vadovaudamosi Europos Sąjungos gairėmis dėl konsultacijų proceso, parengs NEGADP, kuriuose bus nustatytas jų investicijų ir reformų rinkinys. Jau pirmajame gairių dokumente, paskelbtame rugsėjo mėn., valstybių narių prašoma „aprašyti visas konsultacijas su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais bei jų indėlį rengiant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą“ (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gruodžio mėn. Europos Parlamento ir Tarybos pasiektame susitarime yra punktas dėl, be kita ko, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimo. Pagal 18 straipsnio 4 dalies q punktą reikalaujama, kad NEGADP būtų pateikta „konsultacijų, vykdomų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekiant parengti planą ir, jei įmanoma, jį įgyvendinti, proceso santrauka ir tai, kaip plane atsispindi suinteresuotųjų subjektų indėlis“ (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Per pirmąjį Europos semestro grupės posėdį 2020 m. gruodžio 16 d. buvo priimta šios grupės 2020–2023 m. darbo programa. Svarbus naujas darbo programos elementas – 2021 m. sausio mėn. EESRK narių organizuotos virtualios konsultacijos valstybėse narėse. Jų metu buvo siekiama surinkti informacijos apie organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą NEGADP procesuose, kad vasario mėn. plenarinėje sesijoje būtų galima priimti atitinkamą EESRK rezoliuciją. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Metodas

| 3.1. | Šiam pranešimui parengti reikalingi duomenys ir informacija buvo surinkti 2021 m. sausio mėn.
  Iš viso buvo gautos 26 nacionalinės ataskaitos. Konsultacijos vyko remiantis pačių narių žiniomis ir įtraukiant socialinius partnerius bei pilietinės visuomenės organizacijas. Kai kuriose šalyse prisidėjo nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos arba lygiavertės institucijos, o kitose taip pat konsultuotasi su vyriausybių atstovais. |
| --- | --- |

3.1.

Iš viso buvo gautos 26 nacionalinės ataskaitos. Konsultacijos vyko remiantis pačių narių žiniomis ir įtraukiant socialinius partnerius bei pilietinės visuomenės organizacijas. Kai kuriose šalyse prisidėjo nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos arba lygiavertės institucijos, o kitose taip pat konsultuotasi su vyriausybių atstovais.

| 3.2. | Konsultacijų pagrindą sudarė šie penki klausimai:






  1) | Ar jūsų šalyje veikia konsultacijų mechanizmai dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų? Ar jums jie atrodo pakankami ir tinkami? |
| --- | --- | --- |

3.2.

1)

Ar jūsų šalyje veikia konsultacijų mechanizmai dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų? Ar jums jie atrodo pakankami ir tinkami?

| 2) | Ar jūsų šalyje taikomi skirtingi konsultacijų mechanizmai socialiniams partneriams ir likusiai pilietinei visuomenei? |
| --- | --- |

2)

Ar jūsų šalyje taikomi skirtingi konsultacijų mechanizmai socialiniams partneriams ir likusiai pilietinei visuomenei?

| 3) | Savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą jūsų šalis turi pateikti ne vėliau kaip balandžio 30 d. Kiek šiame procese jūsų šalis yra pažengusi į priekį? |
| --- | --- |

3)

Savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą jūsų šalis turi pateikti ne vėliau kaip balandžio 30 d. Kiek šiame procese jūsų šalis yra pažengusi į priekį?

| 4) | Kaip jūsų šalyje ekonomikos gaivinimui ir atsparumo didinimui taikoma procedūra skiriasi nuo konsultacijų su organizuota pilietine visuomene per įprastą semestro procedūrą? |
| --- | --- |

4)

Kaip jūsų šalyje ekonomikos gaivinimui ir atsparumo didinimui taikoma procedūra skiriasi nuo konsultacijų su organizuota pilietine visuomene per įprastą semestro procedūrą?

| 5) | Kokiu mastu jūsų šalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas atitinka jūsų šalies organizuotos pilietinės visuomenės politikos tikslus? |
| --- | --- |

5)

Kokiu mastu jūsų šalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas atitinka jūsų šalies organizuotos pilietinės visuomenės politikos tikslus?

4.   Konsultacijų rezultatais paremtos pastabos

4.1.   1 klausimas. Ar jūsų šalyje veikia konsultacijų mechanizmai dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų?

| 4.1.1. | Didžioji dauguma respondentų pranešė, kad jų šalies vyriausybė sukūrė tam tikros formos konsultacijų mechanizmą, skirtą organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimui rengiant NEGADP. Kai kuriose valstybėse narėse konsultacijos su pilietine visuomene jau buvo įvykusios, o kitose jos vis dar vyksta arba suplanuotos vėlesniame etape. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Taikomi įvairūs mechanizmai, įskaitant rašytinių pasiūlymų teikimą, aukšto lygio susitikimus su atsakingais ministrais, specialiai parengtų ir užpildytų klausimynų vertinimą ir vyriausybės bei pilietinės visuomenės organizacijų atstovų apskritojo stalo diskusijas. Kai kurios valstybės narės taip pat naudojosi ir rėmėsi konsultavimosi pagal įprastą Europos semestro procedūrą mechanizmais, atitinkamai juos pakoregavusios pagal specialų naują 2021 m. kalendorių ir COVID-19 pandemijos ribojamąsias aplinkybes. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Nepaisant to, keletas respondentų atkreipė dėmesį į realaus pilietinės visuomenės dalyvavimo stoką. Viena iš nustatytų kliūčių dalyvavimui – akivaizdus kai kurių šalių vyriausybių nenoras įtraukti pilietinę visuomenę į savo plano rengimą. Konsultacijos dažnai vyko ne vyriausybių pastangomis įtraukti pilietinę visuomenę, o veikiau socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų iniciatyva ir atsakant į jų raginimus. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Nors pilietinė visuomenė buvo oficialiai įtraukta, nustatyta, kad dar viena kliūtis tikram dalyvavimui yra nepakankamas konsultacijoms su pilietine visuomene skiriamas laikas. Dalyviai kritiškai vertina kai kurių vyriausybių patvirtintus griežtus tvarkaraščius, nes tai gali trukdyti surengti esmines diskusijas ir apsvarstyti pilietinės visuomenės dėl NEGADP pateiktą indėlį. Taigi, nors daug valstybių narių turi tam tikros formos konsultavimosi su organizuota pilietine visuomene mechanizmą, kuris yra šių nacionalinių planų rengimo proceso dalis, gerokai mažiau jų iš tikrųjų sudaro sąlygas realiam pilietinės visuomenės dalyvavimui, kai atitinkami pasiūlymai padaro tikrą poveikį. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Tenka apgailestauti, kad kai kurie dalyviai pranešė, jog jų šalies nacionalinio plano rengimo etape konsultacijos nevyko ir nėra planuojamos. Be to, keletas respondentų nurodė, kad nors konsultacijos vyko, jose iki šiol dalyvavo tik socialiniai partneriai, o ne platesnė organizuota pilietinė visuomenė. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Remdamiesi gauta informacija (3), pagal šios rezoliucijos dalyką valstybes nares suskirstėme į tris kategorijas: šalys, kuriose bent jau iki šiol praktiškai nebuvo jokio dalyvavimo (Danija, Slovakija); šalys, kuriose vyko tam tikras oficialus ar neformalus dalyvavimas, tačiau nebuvo nustatytas gebėjimas daryti įtaką (Austrija, Belgija, Čekija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Estija, Prancūzija, Kroatija, Vengrija, Airija, Lietuva, Latvija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Švedija, Slovėnija); galiausiai šalys, kuriose vyko labiau struktūruotas dalyvavimas ir jis tam tikrai atvejais turėjo įtakos kai kuriems planų aspektams (Bulgarija, Kipras, Suomija, Italija, Malta). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Apskritai atsakymai rodo didelį organizuotos pilietinės visuomenės norą prisidėti rengiant NEGADP. Socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms atstovaujantys respondentai aprašė, kaip jie bandė įsitraukti, be kita ko, rengdami pasiūlymus ir kreipdamiesi į vyriausybės atstovus. Kai kuriose valstybėse narėse šios iniciatyvos padėjo pilietinei visuomenei aktyviau dalyvauti rengiant šiuos planus, tačiau tenka apgailestauti, kad kitose šalyse jos taip ir liko neišgirstos. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   2 klausimas. Ar jūsų šalyje taikomi skirtingi konsultacijų mechanizmai socialiniams partneriams ir likusiai organizuotai pilietinei visuomenei?

| 4.2.1. | Dauguma valstybių narių taiko skirtingas procedūras konsultuodamosi su socialiniais partneriais ir likusia organizuota pilietine visuomene. Respondentai nurodė, kad socialinių partnerių įtraukimas yra labiau struktūruotas, institucionalizuotas ir nuolatinis, o su likusiomis pilietinės visuomenės organizacijomis konsultuojamasi ad hoc pagrindu ir neformaliai. Kaip minėta pirmiau, kai kurios valstybės narės, rengdamos savo nacionalinį planą, konsultavosi tik su socialiniais partneriais, o ne su platesne pilietine visuomene. Priešingai, vienoje valstybėje narėje vyriausybė konsultuojasi tik su platesne pilietinės visuomenės auditorija, įskaitant ir socialinius partnerius, bet ne su siauresne auditorija, apimančia tik socialinius partnerius. Nedaug valstybių narių pasirinko taikyti bendrą procedūrą, apimančią visus suinteresuotuosius subjektus. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   3 klausimas. Savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą jūsų šalis turi pateikti ne vėliau kaip balandžio 30 d. Kiek šiame procese jūsų šalis yra pažengusi į priekį?

| 4.3.1. | Gauti atsakymai iš esmės skiriasi. Nors visi dalyviai pranešė, kad jų šalies vyriausybė pradėjo rengti savo NEGADP, valstybės narės yra skirtinguose proceso etapuose. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Daugumoje valstybių narių pirmąją NEGADP versiją rengia atsakingos ministerijos, dažniausiai Finansų ministerija. Kai kurios iš jų jau užbaigė konsultacijas su pilietine visuomene, o kitos dar turi konsultuotis su išorės suinteresuotaisiais subjektais. Kai kurie respondentai taip pat nurodė, kad jų šalies vyriausybė glaudžiai konsultuojasi su Europos Komisija arba planuoja netrukus pradėti konsultacijas su ja. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Pranešta, kad kelios valstybės narės, anksčiau pasikonsultavusios su Europos Komisija, jau rengia antrąją savo nacionalinio plano versiją. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   4 klausimas. Kaip jūsų šalyje ekonomikos gaivinimui ir atsparumo didinimui taikoma procedūra skiriasi nuo konsultacijų su organizuota pilietine visuomene per įprastą semestro procedūrą?

| 4.4.1. | Į ši klausimą pateikti atsakymai taip pat labai skiriasi ir neleidžia padaryti vienareikšmių išvadų. Tačiau galima pastebėti tam tikras pasikartojančias tendencijas kaip ir atsakymuose į ankstesnius klausimus: kai kurie respondentai teigia, kad dar per anksti spręsti, kiti – kad nesuteikiama pakankamai laiko tinkamoms konsultacijoms, o treti – kad socialiniai partneriai dalyvauja dažniau nei likusi organizuota pilietinė visuomenė. Kelių valstybių atstovai teigia, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo procedūra buvo atviresnė arba pritaikyta organizuotai pilietinei visuomenei nei įprasta semestro procedūra, tačiau dar daugiau jų nurodo, kad per įprastą semestro procedūrą nustatyta konsultavimosi su organizuota pilietine visuomene sistema vykdant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo procedūrą nėra naudojama. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   5 klausimas. Kokiu mastu jūsų šalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas atitinka jūsų šalies organizuotos pilietinės visuomenės politikos tikslus?

| 4.5.1. | Atsakymus į šį klausimą galima suskirstyti į tris plačias, maždaug tokio paties dydžio kategorijas. Viena grupė mano, kad tikslai iš esmės atitinka, tai pasiekiant arba per konsultacijų procedūrą, arba dėl to, kad interesai jau buvo tie patys. Antra grupė apgailestauja, kad rengdamos planus vyriausybės neatsižvelgė į viešus ir gerai žinomus organizuotos pilietinės visuomenės interesus, o trečioji ir paskutinė grupė negali į šį klausimą atsakyti arba dėl to, kad trūksta tvirtų žinių, arba dėl to, kad procesas dar yra labai ankstyvame etape. |
| --- | --- |

4.5.1.

5.   Išvados

| 5.1. | Nors dėl NEGADP rengiamų konsultacijų su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis procesai iš esmės pagerėjo, palyginti su ankstesniais metais vykusiais įprastais Europos semestro procesais, EESRK mano, kad daugumoje valstybių narių jie toli gražu nėra patenkinami, palyginti su pagrįstais pilietinės visuomenės poreikiais ir net su reglamente dėl EGADP išdėstytomis sąlygomis. Nors socialiniai partneriai paprastai turi daugiau galimybių dalyvauti (per socialinį dialogą arba per specialius šiems nacionaliniams planams skirtus procesus), kitos pilietinės visuomenės organizacijos turi mažiau dalyvavimo kanalų. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Apklausos, kuria grindžiama ši rezoliucija, rezultatai atitinka kitus tyrimus (4), kuriuos atliko Europos masto pilietinės visuomenės organizacijos, nagrinėdamos klausimą dėl valstybių narių pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant NEGADP. Remiantis šiais tyrimais, daugumoje šalių realus pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas buvo menkas arba jo visai nebuvo. Per mūsų tyrimą sausio mėn. surinkti duomenys rodo tik nedidelį pagerėjimą šiuo atžvilgiu. Panašų nepatenkinamo dalyvavimo lygį rodo ir Regionų komiteto (5) konsultacija dėl regionų ir vietos politinių institucijų dalyvavimo rengiant NEGADP. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitetas mano, kad realus dalyvavimas vyksta tais atvejais, kai per oficialių konsultacijų procesus, grindžiamus teisinėmis taisyklėmis ir viešomis bei skaidriomis procedūromis, pilietinės visuomenės organizacijos yra tinkamai informuojamos, pateikiant rašytinius dokumentus, turi pakankamai laiko išnagrinėti vyriausybės pasiūlymus ir parengti savo pasiūlymus, o jie yra arba panaudojami, arba pagrįstai atmetami, ir bet kuriuo atveju pateikiami protokoluose arba viešuose dokumentuose. Kai taikomos naujos pamatinės sąlygos, šios konsultacijos turėtų būti kartojamos. Pilietinės visuomenės dalyvavimu jokiu būdu nesiekiama pakeisti ar paneigti parlamentinių demokratinių institucijų viršenybės, o tik norima veiklą papildyti bendradarbiavimu su jomis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK ragina valstybių narių vyriausybes, kurios nėra nustačiusios tinkamų konsultacijų su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis procedūrų, skubiai įvesti tokias procedūras ir laikytis EGADP reglamento. Komitetas ragina ES institucijas, visų pirma Komisiją, pasinaudoti savo įgaliojimais ir reikalauti, kad to nepadariusios valstybių narių vyriausybės vykdytų savo įsipareigojimus šioje srityje. Tai vis dar įmanoma padaryti laikantis NEGADP patvirtinimo terminų. EESRK pritaria kitų politinių ir socialinių subjektų nuomonei, kad lėšos, skirtos investicijoms į Europos ekonomikos ir visuomenės atgaivinimą ir pertvarką finansuoti, turi kuo greičiau pasiekti valstybes nares ir jų visuomenę. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Reikia pasinaudoti pilietinės visuomenės patirtimi dalyvaujant NEGADP rengimo etape ir su tuo susijusių spragų bei trūkumų vertinimu, siekiant užtikrinti, kad ateityje, šių nacionalinių planų įgyvendinimo etapais ir rengiant 2022 m. NEGADP, šios spragos ir trūkumai būtų pašalinti. Aktyvus socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas apskritai yra tvarių ir veiksmingų permainų, grindžiamų principu „iš apačios į viršų“, garantija. Įgyvendinant planus taip pat reikia atsižvelgti į pilietinės visuomenės organizacijas, nes būtent jos teikia daug socialinių paslaugų. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Vienas iš rizikos veiksnių, kylančių dėl būtinybės viešosios valdžios ir visuomenės subjektams per trumpą laiką investuoti dideles finansinių išteklių sumas, yra nesugebėjimas įsisavinti ir išleisti lėšas per numatytą laikotarpį ir neveiksmingas šių išteklių panaudojimas. Dar didesnį pavojų kelia korupcija. Nors Komitetas ragina valstybių narių vyriausybes, siekiant kovoti su šiuo pavojumi, imtis būtinų priemonių valdymo gebėjimams gerinti, taip pat skaidrumui ir administracinei bei parlamentinei kontrolei skatinti, jis pabrėžia, kad pilietinės visuomenės organizacijų atstovų dalyvavimas stebint NEGADP įgyvendinimą yra efektyvi kovos su korupcija ir neveiksmingumu priemonė. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad tuo metu, kai buvo rengiamos šalių ataskaitos, kuriomis grindžiama ši rezoliucija, daugumoje valstybių narių nebuvo pakankamai aiškios NEGADP valdymo sistemos ir atsakomybės už jų įgyvendinimą paskirstymas tarp centrinio, regioninio ir vietos lygmenų. Taip pat, savaime suprantama, nėra pakankamai aišku, kokie yra tinkami mechanizmai, skirti įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę ir socialinius partnerius į NEGADP įgyvendinimo, stebėsenos ir koregavimo etapus. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Šioje rezoliucijoje nagrinėjamas socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimas į NEGADP procesus tuo metu, kai dar nebaigtas šių nacionalinių planų rengimo etapas, siekiant patobulinti šiuos procesus ir paskatinti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas tinkamai dalyvauti įgyvendinant, stebint ir koreguojant NEGADP. Mums žinoma, koks yra planų turinys, kaip nurodyta bendrosiose programose ir kai kurių valstybių narių pirmuosiuose NEGADP projektuose. Tačiau iš gautų atsakymų į apklausos 5 klausimą galima daryti išvadą, kad ten, kur pareikšta nuomonė šiame proceso etape, daugumoje šalių (dešimtyje iš šešiolikos) pilietinės visuomenės organizacijų tikslai yra iš esmės arba iš dalies suderinti su tuo, kas nurodyta bendrosiose programose ir NEGADP projektuose, laikantis Komisijos ir Europos Parlamento priemonei „Next Generation EU“ ir jos EGADP nustatytų tikslų ir gairių. Likusiose šešiose šalyse pilietinės visuomenės organizacijos tai vertina kritiškai, o dešimties valstybių atstovai į šį klausimą neatsakė, daugiausia todėl, kad mano, jog dar per anksti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Vis dėlto Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į tam tikrus socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus ir reikalavimus dėl NEGADP turinio:






  — | Investicijos, atitinkančios žaliojo kurso ir skaitmeninės transformacijos – taip pat su tuo susijusios teisingos pertvarkos – tikslus, ir su nacionaliniu socialiniu pažeidžiamumu, užimtumu, sveikata ir socialine apsauga susijusios investicijos, kartu su būtinų struktūrinių reformų, nurodytų 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, įgyvendinimu, turėtų padėti pereiti prie našumą didinančio, aplinkos ir socialiniu požiūriu tvaresnio ekonomikos modelio. |
| --- | --- | --- |

5.9.

—

Investicijos, atitinkančios žaliojo kurso ir skaitmeninės transformacijos – taip pat su tuo susijusios teisingos pertvarkos – tikslus, ir su nacionaliniu socialiniu pažeidžiamumu, užimtumu, sveikata ir socialine apsauga susijusios investicijos, kartu su būtinų struktūrinių reformų, nurodytų 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, įgyvendinimu, turėtų padėti pereiti prie našumą didinančio, aplinkos ir socialiniu požiūriu tvaresnio ekonomikos modelio.

| — | NEGADP turėtų būti aiškiai nurodytas ryšys tarp investicinių projektų ir kiekvienos šalies reformų darbotvarkės, nustatant atitinkamus rodiklius, tvarkaraščius ir stebėsenos metodiką. |
| --- | --- |

—

NEGADP turėtų būti aiškiai nurodytas ryšys tarp investicinių projektų ir kiekvienos šalies reformų darbotvarkės, nustatant atitinkamus rodiklius, tvarkaraščius ir stebėsenos metodiką.

| — | Pagal programą „Next Generation EU“ nacionaliniams biudžetams teikiama precedento neturinti finansinė ES parama. Vertindama nacionalinius planus, Komisija turėtų reikalauti, kad Europos lėšos taip pat būtų naudojamos tikrai europinei pridėtinei vertei kurti, remiant tarpvalstybines investicijas į infrastruktūrą ir projektus. Tarpvalstybinės investicijos daro akivaizdų teigiamą šalutinį ekonominį ir socialinį poveikį ir jį reikia labiau skatinti. |
| --- | --- |

—

Pagal programą „Next Generation EU“ nacionaliniams biudžetams teikiama precedento neturinti finansinė ES parama. Vertindama nacionalinius planus, Komisija turėtų reikalauti, kad Europos lėšos taip pat būtų naudojamos tikrai europinei pridėtinei vertei kurti, remiant tarpvalstybines investicijas į infrastruktūrą ir projektus. Tarpvalstybinės investicijos daro akivaizdų teigiamą šalutinį ekonominį ir socialinį poveikį ir jį reikia labiau skatinti.

| — | Investicijos pagal NEGADP turėtų veikti kaip svertas kitoms privačiosioms investicijoms tuose planuose įvardytuose prioritetiniuose sektoriuose. Investicijų programose turi būti pakankamai atsižvelgiama į reikalavimus atitinkančius MVĮ ir socialinės ekonomikos įmonių pateiktus projektus. |
| --- | --- |

—

Investicijos pagal NEGADP turėtų veikti kaip svertas kitoms privačiosioms investicijoms tuose planuose įvardytuose prioritetiniuose sektoriuose. Investicijų programose turi būti pakankamai atsižvelgiama į reikalavimus atitinkančius MVĮ ir socialinės ekonomikos įmonių pateiktus projektus.

| — | Kaip labai aiškiai pareiškė 2021 m. sausio 28 d. Komiteto plenarinėje sesijoje kalbėjęs JT specialusis pranešėjas ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais Olivier De Schutter, kyla pavojus, kad NEGADP nebus suteikta reikiamos svarbos socialiniams klausimams, įskaitant kovos su skurdu ir nelygybe priemones. Svarbu pabrėžti, kad kyla labai didelė rizika, jog nebus sumažintas skaitmeninis atotrūkis, atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas yra vienas iš pagrindinių priemonės „Next Generation EU“ prioritetų. |
| --- | --- |

—

Kaip labai aiškiai pareiškė 2021 m. sausio 28 d. Komiteto plenarinėje sesijoje kalbėjęs JT specialusis pranešėjas ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais Olivier De Schutter, kyla pavojus, kad NEGADP nebus suteikta reikiamos svarbos socialiniams klausimams, įskaitant kovos su skurdu ir nelygybe priemones. Svarbu pabrėžti, kad kyla labai didelė rizika, jog nebus sumažintas skaitmeninis atotrūkis, atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas yra vienas iš pagrindinių priemonės „Next Generation EU“ prioritetų.

| — | Siekiant skatinti ir papildyti priemonės „Next Generation EU“ propaguojamus ekonominius ir socialinius pokyčius, būtinos investicijos į kokybišką švietimą, mokymąsi visą gyvenimą ir mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat investicijos, kuriomis stiprinamos nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusios sveikatos priežiūros sistemos ir visuomenės sveikatos politika. |
| --- | --- |

—

Siekiant skatinti ir papildyti priemonės „Next Generation EU“ propaguojamus ekonominius ir socialinius pokyčius, būtinos investicijos į kokybišką švietimą, mokymąsi visą gyvenimą ir mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat investicijos, kuriomis stiprinamos nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusios sveikatos priežiūros sistemos ir visuomenės sveikatos politika.

| 5.10. | EESRK ragina valstybių narių vyriausybes ir ES institucijas atsižvelgti į šiuos Europos pilietinės visuomenei susirūpinimą keliančius klausimus dėl NEGADP turinio, juos tvirtinant. |
| --- | --- |

5.10.

Briuselis, 2021 m. vasario 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  SWD(2020) 205 final.

1

final

(2)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

2

(3)  Skirtingų valstybių narių ataskaitos analizuojamos šios rezoliucijos priede. Visa informacinė medžiaga skelbiama Komiteto interneto svetainėje.

3

(4)  Europos pilietinės visuomenės tinklas ir organizacija European Center for Not-for-Profit Law, „Pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas rengiant ES nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus“, 2020 m. gruodžio mėn.

4

European Center for Not-for-Profit Law

(5)  RK ir Europos savivaldybių ir regionų taryba (CEMR), „Savivaldybių, miestų ir regionų dalyvavimas rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus“, 2021 m. sausio 20 d.

5

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

558-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija per Interactio, 2021 2 24–2021 2 25

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija“

(COM(2020) 312 final)

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų

(COM(2020) 313 final)

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje

(COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS))

(2021/C 155/02)

| Pranešėjas | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Javier DOZ ORRIT |

Pranešėjas

Krister ANDERSSON

Bendrapranešėjis

Javier DOZ ORRIT

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2020 7 28
  Europos Komisija, 2020 8 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis ir 115 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 220 / 0 / 7 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2020 7 28

Europos Komisija, 2020 8 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis ir 115 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

220 / 0 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK iš esmės remia Europos Komisijos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir giria Komisiją už jų koordinavimą rengiant pasaulines diskusijas, vykdomas EBPO / įtraukios mokesčių bazės sistemos lygmeniu siekiant visuotino sutarimo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK sutinka su Komisijos požiūriu, kad geras mokesčių srities valdymas yra sąžiningo apmokestinimo pagrindas, kuriam reikalingas mokesčių skaidrumas pasitelkiant informacijos mainus tarp mokesčių administratorių, sąžiningą mokesčių konkurenciją, kenksmingų mokesčių priemonių netaikymą, veiksmingesnes mokesčių priemones ir tarptautiniu mastu sutartų taisyklių taikymą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Be to, EESRK sutinka su Komisijos teiginiu, kad mokesčių konkurencija pati savaime nėra problema (1). Tačiau kyla susirūpinimas, kad ES egzistuoja nesąžininga mokesčių konkurencija, kuri skatina mokesčių vengimą. Komitetas mano, kad veiksmingai pinigų sąjungai reikalinga nuosekli fiskalinė politika ir nuoseklios jos narių taikomos fiskalinės taisyklės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palaiko Komisijos iniciatyvą peržiūrėti Gero elgesio kodeksą ir giria Komisiją už tai, kad jos pasiūlyme tinkamai atsižvelgta į EBPO darbą ir tarptautiniu mastu sutartų standartų taikymo svarbą, ypač dėl visuotinių principų, kuriais ateityje bus grindžiamas minimalus efektyvusis pelno mokesčio tarifas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad Elgesio kodekso taikymo rezultatai ir laimėjimai turėtų būti reguliariai atnaujinami ir viešai prieinami pilietinei visuomenei, vadovaujantis Komisijos tikslu, kad konkreti su Kodeksu susijusi veikla ir jos rezultatai būtų skaidresni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK remia Komisijos sprendimą imtis teisėkūros intervencijos siekiant stiprinti bendradarbiavimą tarp mokesčių administratorių ir visoje vidaus rinkoje labiau suvienodinti procedūrines taisykles. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK sutinka su Komisijos nuomone, kad mokestinis sukčiavimas ir mokesčių slėpimas toliau kelia grėsmę viešiesiems finansams, ypač krizės laikotarpiu, kaip aiškiai nurodyta naujausiame Komisijos vertinime; naujausiais vertinimais, apskaičiuota, kad ES dėl asmenų vykdomo mokesčių slėpimo tarptautiniu mastu, įskaitant fizinių asmenų pajamų mokestį, kapitalo pajamų mokesčius ir turto bei paveldėjimo mokesčius, prarasta 46 mlrd. EUR. Skaičiuojama, kad PVM surinkimo atotrūkis siekė apie 140 mlrd. EUR, įskaitant apytiksliai 50 mlrd. EUR dydžio sumą susijusią su sukčiavimu tarpvalstybiniu mastu (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pažymi, kad sumažėjo prognozuotas PVM surinkimo atotrūkis (3), atsirandantis dėl įmonių pelno mokesčio vengimo, kuris, remiantis tam tikrais vertinimais, siekia apie 35 mlrd. EUR per metus (pagal ankstesnius Komisijos vertinimus jis siekė net 50–70 mlrd. EUR, prieš pradedant taikyti mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo prevencijos priemones), ir tai, kad Komisija nustatė koreliaciją tarp tokio pagerėjimo ir teisinių pastangų, susijusių su kova su mokesčių vengimu, kurių ėmėsi ankstesnė Komisija (4). Tačiau ši problema vis dar kelia susirūpinimą, nes dabartinėje padėtyje ypač svarbu užtikrinti, kad panaudojant viešąsias išlaidas būtų remiama ekonomika ir visuomenė. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Stiprinant kovą su mokestiniais nusikaltimais ir mokesčių vengimu užtikrinamas didesnis veiksmingumas, kuris turi būti gerinamas pasitelkiant administracinį bendradarbiavimą ir geriau suderintą teisinę sistemą. Fiskalinė sistema negali būti laikoma sąžininga, jeigu kai kuriose valstybėse narėse yra priemonių jai lengvai apeiti, o tai lemia kitų valstybių neryžtingumą ir neveiksmingumą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Dėl sudėtingos situacijos, kurią sukuria 27 skirtingos mokesčių sistemos, ir atsižvelgiant į tai, kad tokia modelių įvairovė yra našta įmonėms ir fiziniams asmenims, kurie vykdo veiklą tarpvalstybiniu mastu, EESRK skatina valstybes nares laikantis mokesčių suverenumo suderinti mokestinių ataskaitų reikalavimus ir gerinti mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | 25 planuojami Komisijos veiksmai atrodo pagrįsti. Dauguma jų yra susiję su PVM ir tai logiška, atsižvelgiant į labai sumažėjusias pajamas iš PVM. Tačiau jie aprašyti labai trumpai ir šiuo metu sunku visapusiškai įvertinti konkrečias tokių veiksmų pasekmes Europos piliečių ir įmonių kasdieniam veikimui. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Labai sveikintinas siūlymas įvesti vieną registraciją PVM tikslais. Tai – svarbus žingsnis stipresnės bendros rinkos sukūrimo link, sumažinantis neaiškumą ir tarpvalstybinių operacijų išlaidas. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą modernizuoti ir suvienodinti PVM ataskaitos reikalavimus, dažniau naudojant sandoriu grįstas ataskaitas („realiuoju laiku“) ir e. sąskaitų faktūrų išrašymą. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK taip pat palankiai vertina apžvalgą apie tai, ar PVM turėtų būti taikomas finansinėms paslaugoms. Būtina atlikti išsamų poveikio vertinimą, įskaitant finansinėms paslaugoms taikomas PVM taisykles ne ES valstybėse. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK palaiko Komisijos iniciatyvą – „ES suderintą atitikties sistemą“, pagrįstą geresniu įvairių mokesčių administratorių bendradarbiavimu ir pasitikėjimu sprendžiant tarpvalstybinius mokesčių klausimus įmonių pelno mokesčio srityje. Svarbu, kad šioje sistemoje požiūris į MVĮ būtų toks pat, kaip ir į didesnes įmones. Komitetas pažymi, kad MVĮ nustatyta gerokai didesnė reikalavimų laikymosi našta nei didelėms tarptautinėms įmonėms, ir ragina Komisiją imtis veiksmų sumažinti naštą MVĮ. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK mano, kad mokesčių grąžinimo klausimas yra esminis, visų pirma dabartiniu krizės laikotarpiu, kuriuo fiziniams asmenims ir įmonėms kyla didesnė nepakankamo likvidumo rizika. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK norėtų paraginti Komisiją įvertinti, kaip galima pasiūlyti paprastesnį, labiau suderintą PVM atleidimo nuo blogos skolos mechanizmą. Šis mechanizmas turėtų užtikrinti, kad įmonės galėtų greitai ir laiku iš mokesčių administratorių susigrąžinti PVM, kurio įmonėms nepavyko surinkti iš klientų, bet kurį jos jau sumokėjo mokesčių administratoriams. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK mano, kad labai svarbu turėti aiškias ir tarptautiniu mastu nuoseklias apmokestinimo ir įdarbinimo taisykles skaitmeninių platformų srityje. EESRK remia pastangas didinti skaitmeninių platformų skaidrumą siekiant neleisti pateikti nenuoseklių pajamų deklaracijų, dėl kurių kyla didelė mokesčių slėpimo rizika. Duomenų teikimo reikalavimai ir mokesčių formos visose valstybėse narėse turėtų būti vienodi. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK pabrėžia, kad bendri auditai, kurie iš esmės yra naudinga ir veiksminga priemonė, turėtų būti vykdomi gerbiant mokesčių mokėtojų teises, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač dėl teisės į gynybą ir procedūrų ir esminių taisyklių, susijusių su jais ir baudžiamojo persekiojimo mokesčių srityje institucijų vykdomu duomenų rinkimu dėl galimų sankcijų, nuspėjamumo. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Nors valstybių ir jurisdikcijų, kurios patenka į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių sąrašą, veiksmų srityje padaryta pažanga, bendra apgaule įgytų lėšų, išvengtų ir apeitų mokesčių ir išplautų pinigų suma vis dar tokia didelė, kad reikia didesnių pastangų. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EESRK sutinka su Komisija nuomone, kad atėjo laikas peržiūrėti sąrašą ir nuspręsti, kaip jis galėtų tapti veiksmingesnis ir sąžiningesnis, taip pat atsižvelgti į naujus globalizuotos ir skaitmenizuotos ekonomikos iššūkius. EESRK taip pat remia Komisijos kriterijų suteikti mažos rizikos ir mažų pajėgumų jurisdikcijoms galimybę per protingą laikotarpį pagerinti savo gero mokesčių srities valdymo ir skaidrumo standartus, kai jos yra įtraukiamos ar galėtų būti įtraukiamos į sąrašą. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EESRK siūlo (5) parengti Europos paktą dėl veiksmingos kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir jų vengimu bei pinigų plovimu. EESRK paragino Europos Komisiją pasiūlyti politinę iniciatyvą, kurioje dalyvautų nacionalinės vyriausybės ir kitos Europos institucijos ir kuria būtų siekiama šio tikslo, siekiant gauti reikiamą sutarimą ir įtraukti pilietinę visuomenę. Pagrindinis pakto ramstis turėtų būti valstybių narių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | EESRK pabrėžia, kad bendradarbiavimas tarp pilietinės visuomenės organizacijų ir vyriausybių galėtų prisidėti prie informuotumo apie aplinkosaugos mokesčius didinimo ir prie teisingesnių ir tvaresnių visuomenių kūrimo išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | EESRK ragina Komisiją toliau vertinti ankstesnių direktyvų dėl administracinio bendradarbiavimo veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.24.

2.   Bendrosios aplinkybės ir Komisijos pasiūlymai

2.1.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1.1. | Sąžininga ir veiksminga mokesčių sistema – vienas iš pagrindinių Komisijos (6) tikslų dabartinės kadencijos laikotarpiu. Toks tikslas yra dar labiau strategiškai svarbus šalinant COVID-19 pandemijos sukeltos krizės padarinius. Pagal Sutartį, mokesčių sistema yra valstybių narių atsakomybė. Tačiau, valstybės narės yra įsipareigojusios priimti direktyvas ir reglamentus, kurie pagerintų vidaus rinkos funkcionavimą. Veiksmingai pinigų sąjungai reikalinga nuosekli fiskalinė politika ir nuoseklios jos narių taikomos fiskalinės taisyklės. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | COVID-19 protrūkis sutrikdė visas vidaus rinkos ekonomikas. Be to, ES susidūrė su COVID-19 krize transformacijos laikotarpiu, kuriam būdingi aplinkosaugos iššūkiai, nuolatinės skaitmeninės inovacijos ir auganti nelygybė tarp piliečių. Todėl valstybėms narėms ir Europos institucijoms reikia imtis beprecedenčio atsako, pasitelkiant visus prieinamus išteklius ir priemones. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Komisijos pasiūlymų (7) tikslas – sukurti tinkamą atsaką į COVID-19 krizę ir valdyti perėjimą prie žalesnio ir labiau skaitmeninio scenarijaus pagal socialinės rinkos ekonomikos principus, įtvirtintus Sutartyse. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Sąžiningas ir veiksmingas apmokestinimas šiuo žvilgiu vaidina svarbų vaidmenį. Veiksmingas atsakas į didžiausius krizės iššūkius daugiausia priklauso nuo įmonių galimybės vienodomis sąlygomis tęsti vidaus ir tarptautinę prekybą, kurią palaikytų veiksminga ir paprasta apmokestinimo sistema, ir nuo valstybių narių, kurios turi užsitikrinti mokestines pajamas, kurių reikia finansuoti ekonomikos atgaivinimą pasitelkiant sąžiningą piliečių ir įmonių apmokestinimą. Kova su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu, taip pat parama Europos įmonėms supaprastinant ir suderinant jų kasdienį mokesčių administravimą yra būtini siekiant veiksmingai įveikti dabartinius iššūkius (8). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Mokesčiai taip pat naudojami kaip politikos priemonė siekiant iki 2050 m. (9) neutralizuoti poveikį klimatui ir pasiekti kitus Europos žaliojo kurso aplinkosaugos tikslus (10). Todėl itin svarbu surinkti tinkamas mokesčių pajamas į valstybių biudžetus norint remti perėjimą prie žaliosios ekonomikos. Be to, ekonominėje politikoje turi būti pripažinta nepalanki demografinė tendencija ir visuomenės senėjimas. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Komisijos pasiūlymas dėl sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų plano padalytas į tris dalis. Pirma, komunikate numatomos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti mokestines kliūtis įmonėms bendrojoje rinkoje. Komisija būtent siekia mokesčių supaprastinimo, o tai būtų priemonė verslo aplinkai pagerinti. Antra, pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto peržiūrėti direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo, kuriuo bus nustatyti automatiniai informacijos apie interneto platformų pardavėjų gaunamas pajamas mainai tarp valstybių narių mokesčių administratorių. Trečia, Komisija paskelbė komunikatą dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų siekiant gerinti mokesčių srities valdymą vidaus ir išorės jurisdikcijose. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Komisija pažymi, kad veiksmų planas yra platesnio masto ir ambicingesnės mokesčių programos Europos Sąjungai dalis. Programa artimiausioje ateityje apims iniciatyvas, susijusias su: i) iš aplinkosaugos mokesčių gaunamomis pajamomis; ii) įmonių apmokestinimo reforma, kuria siekiama suderinti apmokestinimo teises su vertės kūrimu ir nustatyti minimalų efektyvųjį įmonių pelno mokesčio lygį; iii) rekomendacija, kad valstybės narės turėtų nustatyti, jog jų finansinė parama įmonėms būtų teikiama su sąlyga, kad tos įmonės neturi sąsajų su šalimis ir teritorijomis (11), kurios yra įtrauktos į ES mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų sąrašą; iv) nustatymu, kaip turėtų būti priimami pasiūlymai dėl apmokestinimo pagal įprastą teisėkūros procedūrą, įtvirtintą SESV 116 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | EESRK daugelyje savo nuomonių išdėstė savo požiūrį dėl priemonių, reikalingų pagerinti bendrosios rinkos veiksmingumą, padidinti ES nuosavuosius išteklius ir pradėti diskusiją apie balsavimą kvalifikuota balsų dauguma mokesčių klausimais. Dabar EESRK prašo kuo greičiau imtis veiksmų pagal Komisijos pasiūlymus dėl sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo dokumentų rinkinio. |
| --- | --- |

2.1.8.

2.2.   Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas

| 2.2.1. | Komunikate dėl mokesčių supaprastinimo Komisija nustato naują požiūrį, apimantį kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu veiksmus ir mokesčių mokėtojų veiklą supaprastinančias priemones. Planą sudaro 25 veiksmai, kurie bus palaipsniui įgyvendinti per ateinančius kelerius metus iki 2024 m. (12) |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Suplanuoti konkretūs veiksmai dėl registracijos mokesčių (identifikacinio numerio ir registracija PVM tikslais). Veiksminga ir efektyvi registracija būtina siekiant užtikrinti, kad mokesčių mokėtojai mokėtų jiems tenkančią mokesčių dalį. Todėl Komisija skatina imtis keleto veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų duomenų bazės veiktų efektyviai ir būtų nuolat atnaujinamos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad registracija būtų kuo paprastesnė, ypač kai mokesčių mokėtojai persikelia į kitą valstybę narę. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Konkretūs veiksmai numatyti ir dėl pareigos teikti ataskaitas. Mokesčių mokėtojų ataskaitų teikimas turėtų būti kuo veiksmingesnis ir paremtas abipusiu bendradarbiavimu su mokesčių administratoriais. Mokesčių deklaracijos turi būti paprastos, prašomų pateikti duomenų turi būti kuo mažiau, o procedūros turėtų būti atliekamos vieno langelio principu naudojant skaitmenines paslaugas. Daugelis valstybių narių, reaguodamos į COVID-19 pandemiją, palengvino kai kurias PVM mokėjimo taisykles. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Papildomais veiksmais tikimasi palengvinti mokesčių mokėjimą, visų pirma pasiūlant mokesčių mokėtojams prieinamus elektroninio mokėjimo būdus, pavyzdžiui, naudojantis išmaniųjų telefonų programėle (13). Nuo pat pradžių mokėtinų mokesčių suma turėtų būti teisinga, kad, jeigu įmanoma, galima būtų išvengti sudėtingos mokesčio susigrąžinimo procedūros. Kai laukiama grąžinamųjų išmokų, mokesčių administratoriai turėtų prašymus tvarkyti kuo greičiau, kad mokesčių mokėtojai nepatirtų pinigų srautų problemų. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Todėl pagrindinis Komisijos veiksmų plano tikslas – suteikti teisinį tikrumą mokesčių mokėtojams, kartu užtikrinant veiksmingą kilusių ginčų valdymą. Reikėtų užkirsti kelią ginčams, o jiems kilus, reikėtų juos greitai spręsti tarp valstybių narių pagal jų teisės sistemas ir Europos Sąjungos teisę. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Komisija mano, kad svarbu suteikti galimybę ištaisyti ar paaiškinti galimus nesusipratimus, kad būtų išvengta ginčų eskalavimo. Todėl skatinama vengti bylinėjimosi, o bylinėjimąsi dėl neišspręstų ginčų užbaigti greitai, siekiant sutaupyti laiko sumažinti išlaidas tiek mokesčių mokėtojams, tiek mokesčių administratoriams. Kai kurios suinteresuotosios šalys jau pareiškė pritarimą tolesniems veiksmams ES lygmeniu ginčų prevencijos ir sprendimo srityje (14). |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Mokesčių administratorių administracinis bendradarbiavimas

| 2.3.1. | Pastaraisiais metais ES daugiausia pastangų skyrė siekdama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu, taip pat didinti skaidrumą pasitelkiant tinkamą mokesčių administratorių bendradarbiavimą. Nors buvo gerokai patobulinti informacijos mainai, Komisijos pasiūlyme pabrėžiamas poreikis toliau gerinti esamas nuostatas. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Visų pirma Komisija siekia geriau spręsti ekonomikos skaitmeninimo iššūkius, ypač kylančius dėl skaitmeninių platformų, kuriomis naudojantis mokesčių administratoriams sunku atsekti ir nustatyti apmokestinamuosius įvykius. (15) Ši problema itin padidėja, kai šie sandoriai vykdomi naudojantis kitoje valstybėje narėje ar jurisdikcijoje už ES ribų įsisteigusiomis skaitmeninėmis platformomis (16). |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Atrodo, kad skaitmeninių platformų operatorių atstovai sutaria dėl to, kad būtų naudinga taikyti standartizuotą teisinę ES informacijos rinkimo iš platformų sistemą, ir dėl galimo sprendimo, kuris būtų panašus į vieno langelio principą, taikomą PVM srityje, privalumų. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Kalbant apie informacijos mainus gavus prašymą, Komisijos pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama numatomo reikalingumo sąvokai. 5a straipsnyje pateikta numatomo reikalingumo standarto, kuris taikomas teikiant prašymą suteikti informaciją, apibrėžtis. Apibrėžtyje nustatyti standarto ir procedūriniai reikalavimai, kurių turi laikytis besikreipiančioji institucija. Prašymas suteikti informaciją gali būti susijęs su vienu arba daugiau mokesčių mokėtojų, jei juos galima identifikuoti atskirai. Numatomo reikalingumo standartas neturėtų būti taikomas, kai prašymas suteikti informaciją siunčiamas imantis tolesnių veiksmų dėl pasikeisto tarpvalstybinio sprendimo arba išankstinis kainodaros susitarimas. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Prieš prašydama pateikti informaciją, mokesčių institucija privalo išnaudoti visus įprastinius informacijos šaltinius, kuriais ji būtų galėjusi pasinaudoti prašomai informacijai gauti, ir pasinaudoti visomis esamomis priemonėmis. Vis dėlto jei taip besikreipiančioji institucija susiduria su pernelyg dideliais sunkumais ir kyla pavojus nepasiekti jos tikslų, ši prievolė netaikoma. Jei besikreipiančioji institucija šios prievolės nevykdo, institucija, į kurią kreipiamasi, gali atsisakyti pateikti informaciją. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | IIa skirsnyje nustatytas bendrai atliekamų auditų teisinis pagrindas. Bendras auditas apibrėžiamas kaip administracinis tyrimas, kurį kartu atlieka dviejų arba daugiau valstybių narių kompetentingos institucijos. Kompetentingos susijusių valstybių narių institucijos koordinuoja veiksmus pagal jų teisės sistemas, siekdamos išnagrinėti su vienu arba keliais mokesčio mokėtojais, dėl kurių jos turi bendrų arba vienas kitą papildančių interesų, susijusį atvejį. |
| --- | --- |

2.3.6.

2.4.   Geras mokesčių srities valdymas Europos Sąjungoje ir už jos ribų

| 2.4.1. | Europos Komisijos komunikatas dėl gero mokesčių srities valdymo pradedamas tuo, kad sąžiningas apmokestinimas labai svarbus ES socialiniam ir ekonominiam modeliui ir kad geras mokesčių srities valdymas yra sąžiningo apmokestinimo ir tvarių pajamų pagrindas, padedantis užtikrinti tokio modelio veikimą (17). Komunikate pateikiami tokie pasiūlymai: i) reformuoti verslo apmokestinimo elgesio kodeksą; ii) peržiūrėti mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų sąrašą; iii) skatinti gerą mokesčių srities valdymą tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | 1997 m. parengus Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą (toliau – Kodeksas) (18) jis išlieka pagrindine sąžiningos konkurencijos mokesčių srityje principus įtvirtinančia ES priemone, skirta apsisaugoti nuo žalingos mokesčių konkurencijos ir nustatyti, ar mokesčių režimas yra žalingas ar ne (19). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Nepaisant Kodekso pasiekimų, jį reikia modernizuoti. Per pastaruosius metus mokesčių konkurencijos pobūdis ir forma labai pasikeitė dėl globalizacijos, skaitmeninimo, didėjančio tarptautinių įmonių vaidmens pasaulio ekonomikoje ir valstybių narių įvestų sudėtingų skatinimo programų. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Tiksliau, Komisija siekia išplėsti Kodekso taikymo sritį, kad ji apimtų visas nesąžiningos mokesčių konkurencijos riziką keliančias priemones. Be to, Kodeksą taip pat reikėtų atnaujinti siekiant užtikrinti, kad būtų tiriama kuo daugiau labai mažų mokesčių taikymo atvejų tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Kodekse nustatyti principai yra vieni iš kriterijų, kuriais remiantis vertinamos trečiosios šalys sudarant nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašą. Komisija planuoja persvarstyti geografinę ES sąrašo taikymo sritį ir atnaujinti pirminę suvestinę, kuri taikoma renkantis svarbiausius tikrintinus jurisdikciją turinčius subjektus. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Svarstant geografinę ES sąrašo taikymo sritį taip pat reikės atsižvelgti į kriterijus, kuriuos turi atitikti pasirinkti jurisdikciją turintys subjektai. Kurio nors šiuo metu į ES sąrašo taikymo sritį įtraukto jurisdikciją turinčio subjekto pašalinimas turėtų įtakos vienodoms sąlygoms ir pakenktų teigiamam daugumos iš šių jurisdikciją turinčių subjektų jau atliktam darbui. Vis dėlto reikėtų apsvarstyti, ar tam tikriems jurisdikciją turintiems subjektams įtraukimo į ES sąrašą kriterijų būtų galima taikyti tikslingiau. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Palaikydama dialogą su trečiosiomis šalimis ir nuosekliai vadovaudamasi ES taikomu požiūriu Komisija taip pat daug dėmesio skirs aplinkosaugos tikslams, taip pat principui „teršėjas moka“, kuriuo raginama apmokestinti neigiamų išorinių padarinių aplinkai poveikį. Remiantis Komisijos komunikatu, dar nepakankamai išnaudotos galimybės aplinkosaugos mokesčiais prisidėti prie tvaresnio vystymosi pasaulio mastu ir teisingesnės visuomenės besivystančiose šalyse. Bendradarbiavimas tarp pilietinės visuomenės organizacijų ir vyriausybių galėtų prisidėti prie informuotumo didinimo šioje srityje. |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.8. | Atsižvelgiant į tai, kad dabar taikoma teisiškai privaloma gero mokesčių srities valdymo standartų laikymosi ir ES lėšų naudojimo sąsaja, Komisija mano, kad tokius fondus būtų galima geriau panaudoti siekiant sustiprinti gero mokesčių srities valdymo principus (20). Šiuo atžvilgiu Komisija primygtinai ragina valstybes nares savo nacionalinės finansavimo politikos dokumentuose ir savo skatinamąjį finansavimą teikiančių bankų bei plėtros agentūrų taikomose atitikties taisyklėse atsižvelgti į ES reikalavimus. |
| --- | --- |

2.4.8.

| 2.4.9. | Komisija taip pat pateikė rekomendaciją valstybėms narėms nustatyti, kad jų finansinė parama būtų teikiama su sąlyga, kad pagalbą gaunančios įmonės ir jurisdikcijos, kurios yra įtrauktos į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašą, neturi sąsajų. Tačiau Komisija papildomai teigia, kad minėtose jurisdikcijose įsikūrusioms didelio ekonominio aktyvumo įmonėms (darbuotojai, įranga, turtas ir patalpos) turėtų būti prieinama veiklos turinio išimtis. Valstybių narių pastangos privalo būti įgyvendinamos nuosekliai siekiant užtikrinti tarptautinį mokesčių sistemos teisingumą šioje srityje. |
| --- | --- |

2.4.9.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

3.1.   Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas

| 3.1.1. | EESRK remia Europos Komisijos teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymus ir giria Komisiją už jų koordinavimą rengiant pasaulines diskusijas, vykdomas EBPO / įtraukios mokesčių bazės sistemos lygmeniu siekiant visuotino sutarimo (21). Komitetas ypatingą dėmesį skiria tam, kad svarbu skubiai pasiekti susitarimą dėl vienodų apmokestinamojo pelno paskirstymo taisyklių tarp valstybių EBPO / įtraukios mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo lygmeniu, atsižvelgiant į greitą ekonomikų skaitmeninimą ir poreikį veiksmingai kovoti su mokesčių vengimu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EESRK taip pat vertina Komisijos įgyvendinamą reglamentavimo požiūrį rengiant jos pasiūlymus ir vertinant teisės nuostatas. Siekiama gerinti mokesčių sistemų veikimą tam, kad tai būtų sąžiningos sistemos, kuriomis užtikrinamos viešosios politikos įgyvendinimui būtinos pajamos ir taip pat sudaromos darbo vietų kūrimo ir augimo galimybės. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EESRK sutinka su Komisijos nuomone, kad mokestinis sukčiavimas ir mokesčių slėpimas toliau kelia grėsmę viešiesiems finansams, ypač krizės laikotarpiu, kaip aiškiai nurodyta naujausiuose Komisijos pasiūlymų vertinimuose. Komisijos skaičiavimais, ES dėl asmenų mokesčių slėpimo tarptautiniu mastu, įskaitant fizinių asmenų pajamų mokestį, kapitalo pajamų mokesčius ir turto bei paveldėjimo mokesčius, 2016 m. prarasta 46 mlrd. EUR. Taip pat manoma, kad PVM surinkimo atotrūkis siekė apie 140 mlrd. EUR, įskaitant apytiksliai 50 mlrd. EUR dydžio sumą susijusią su sukčiavimu tarpvalstybiniu mastu (22). Kiekviena valstybė narė privalo imtis ryžtingų priemonių savo PVM atotrūkiui spręsti. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EESRK palankiai vertina, kad sumažintas prognozuotas PVM surinkimo atotrūkis dėl įmonių pelno mokesčio vengimo, kuris siekia apie 35 mlrd. EUR per metus, palyginti su ankstesniais Komisijos vertinimais (50–70 mlrd. EUR) ir tai, kad Komisija nustatė koreliaciją tarp tokio pagerėjimo ir teisinių pastangų, susijusių su kova su mokesčių vengimu, kurių ėmėsi ankstesnė Komisija (per penkerius metus priimta daugiau kaip 20 mokesčių direktyvų) (23). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Siekiant COVID-19 pandemijos krizės sukeltų ekonominių sunkumų laikotarpiu visapusiškai remti asmenis ir įmones, EESRK ragina Komisiją toliau mažinti reikalavimų laikymosi išlaidas, susijusias su mokestiniais įsipareigojimais. Apskaičiuota, kad didelių įmonių mokestinių prievolių vykdymo išlaidos sudaro maždaug 2 proc. sumokėtų mokesčių, o MVĮ – 30 proc. sumokėtų mokesčių. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Dėl sudėtingos situacijos, kurią sukuria 27 skirtingos mokesčių sistemos, ir atsižvelgiant į tai, kad tokia modelių įvairovė yra našta įmonėms ir fiziniams asmenims, kurie vykdo veiklą tarpvalstybiniu mastu, EESRK skatina valstybes nares suderinti mokestinių ataskaitų reikalavimus ir gerinti mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimą. Atsinaujinusi ir išplėtusi veiklą Elgesio kodekso grupė privalo panaikinti žalingas mokesčių priemones siekiant sukurti vienodas sąlygas ir kartu su teisėkūros reformomis prisidėti skatinant pakankamą mokesčių konvergencijos lygmenį ir apsaugoti nuo nesąžiningos mokesčių konkurencijos. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | 25 planuojami Komisijos veiksmai atrodo pagrįsti. EESRK iš esmės jiems pritaria. Dauguma jų yra susiję su PVM ir tai logiška, atsižvelgiant į labai sumažėjusias pajamas iš PVM. Tačiau šie veiksmai aprašyti labai trumpai ir šiuo metu sunku visapusiškai įvertinti konkrečias jų pasekmes Europos piliečių ir įmonių kasdieniam veikimui. Valstybės narės turi imtis ryžtingų veiksmų, kad užtikrintų savo nacionalinių taisyklių vykdymą ir sumažintų nacionalines PVM problemas, ir tuo pat metu glaudžiau bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Labai sveikintinas siūlymas įvesti vieną registraciją PVM tikslais, toliau vystant vieno langelio sistemą, panašią į e. prekybos dokumentų rinkinį. Nors daugiau informacijos apie sektorius, kuriems ji bus taikoma, nėra, vieno langelio sistemos išplėtimas ir taikymas Tarybos direktyvos 2006/112/EB (24) (PVM direktyva) 36–39 straipsniams, įskaitant B2C prekių tiekimą, gali būti laikomas labai svarbiu žingsniu į priekį. Pavyzdžiui, vieno langelio principo taikymo išplėtimas tarpvalstybiniam dujų, elektros, šilumos ar šaldymo energijos paslaugų teikimui (PVM direktyvos 39 straipsnis) galėtų būti naudingas kuriant stipresnę ES energijos rinką ir prisidedant prie energetikos pertvarkos. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą modernizuoti ir suvienodinti PVM ataskaitos reikalavimus naudojant sandoriu grįstas ataskaitas („realiuoju laiku“) ir e. sąskaitų faktūrų išrašymą. Sandoriu grįstos ataskaitos leidžia mokesčių administratoriams turėti išsamią skirtingų tiekimo grandinių apžvalgą realiuoju laiku, o tai sudarytų galimybes rengti tikslingesnius auditus ir anksčiau nustatyti sukčiavimą ar galimai rizikingus prekiautojus. Tačiau ataskaitų teikimo reikalavimai turi būti lengvai įgyvendinami ir dėl jų neturėtų atsirasti didelių administracinių išlaidų ar brangiai kainuojančių investicinių išlaidų, visų pirma MVĮ (25). Be to, didesnis e. sąskaitų faktūrų naudojimas ir jų standarto suderinimas galėtų sumažinti įmonių saugojimo ir reikalavimų laikymųsi išlaidas ir leistų geriau kovoti su mokestiniu sukčiavimu. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | EESRK taip pat palankiai vertina apžvalgą apie tai, ar PVM turėtų būti taikomas finansinėms paslaugoms. Dalis įmonių patiria papildomų išlaidų, nes kai kurios įmonės ar finansų institucijos nėra apmokestinamos PVM. Be to, neapmokestinami subjektai negali pareikalauti pirkimo PVM atskaitos, jei sukurta pridėtine vertė neapmokestinama PVM. Tai sudėtingas klausimas ir EESRK specialistai tikisi, kad bus atlikti išsamūs poveikio vertinimai. EESRK pažymi, kad padidėjusios PVM pajamos darytų teigiamą poveikį ES biudžetui. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | EESRK pažymi, kad valstybės narės turi galimybę naudoti atvirkštinio apmokestinimo sistemą siekiant kovoti su sukčiavimu PVM srityje. Tokia galimybe pasinaudota kovojant su karuseliniu sukčiavimu PVM srityje. EESRK ragina Komisiją įvertinti, kuris metodas yra veiksmingiausias ir kuris sukuria mažiausią administracinę naštą kovojant su karuseliniu sukčiavimu. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Mokesčių administratoriai pasikliauna mokesčių mokėtojais, kad šie jiems suteiks teisingą informaciją, ir kai kurios valstybės narės, siekdamos sustiprinti šią partnerystę, įdiegė suderintas atitikties sistemas. Deja, šios sistemos šiuo metu veikia tik nacionaliniu lygmeniu. Atsižvelgiant į tai, EESRK palaiko Komisijos iniciatyvą – ES suderintą atitikties sistemą, pagrįstą geresniu įvairių mokesčių administratorių bendradarbiavimu ir pasitikėjimu sprendžiant tarpvalstybinius mokesčių klausimus įmonių pelno mokesčio srityje. Svarbu, kad šioje sistemoje požiūris į MVĮ būtų toks pat, kaip ir į didesnes įmones. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Tačiau vis dar neaišku, kaip ES suderinta atitikties sistema veiks praktikoje, todėl EESRK siekia tokius pokyčius įvertinti ir konstruktyviai prisidėti juos kuriant ir įgyvendinant. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | Atlikus pirminį vertinimą, Komisijos planuojamas preventyvus dialogas, skirtas spręsti tarpvalstybinius mokestinius ginčus, atrodo esantis naudingas ir teigiamas pokytis, taip pat atsižvelgiant į tai, kad šį klausimą jau senokai kelia verslo bendruomenė. Suderintas kelių valstybių narių požiūris būtų itin sveikintinas, nors vis dar reikėtų įvertinti, kaip tokį požiūrį galima konkrečiai įgyvendinti, pradedant nuo dabartinio skirtingo reguliavimo scenarijaus (26). |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | Mokesčių grąžinimo klausimas visada yra esminis, ypač dabartiniu krizės laikotarpiu, kuriuo fiziniams asmenims ir įmonėms kyla didesnė nepakankamo likvidumo rizika. COVID-19 pandemijos metu keletas valstybių pagreitino PVM grąžinimo procesą ir apskritai pradėta išmokėti kompensacijas siekiant užtikrinti, kad įmonės turėtų pakankamai grynųjų pinigų susidoroti su beprecedenčiu ekonomikos sutrikdymu. |
| --- | --- |

3.1.15.

| 3.1.16. | Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios įmonės jau susiduria su likvidumo problemomis, gali būti, kad sąskaitų faktūrų apmokėjimas vėluos ar jos apskritai nebus apmokėtos, todėl įmonės, kurios apskaičiavo PVM savo sąskaitose faktūrose, turės per atitinkamą PVM deklaracijai skirtą laiką sumokėti mokestį mokesčių administratoriams, nors pačios nebus gavusios PVM apmokėjimo (vadinamoji bloga skola). Atsižvelgiant į tai EESRK norėtų paraginti Europos Komisiją įvertinti, kaip galima pasiūlyti paprastesnį, labiau suderintą PVM atleidimo nuo blogos skolos mechanizmą. Šis mechanizmas turėtų užtikrinti, kad įmonės galėtų greitai ir laiku iš mokesčių administratorių susigrąžinti PVM, kurio įmonėms nepavyko surinkti iš klientų, bet kurį jos jau sumokėjo mokesčių administratoriams. |
| --- | --- |

3.1.16.

| 3.1.17. | EESRK ragina nacionalinius mokesčių administratorius toliau sklandžiai valdyti grąžinimą tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo srityje ir siūlo visoje Europoje taikyti suderintą administravimo požiūrį pažymėdama, kad bendra tarptautinių investicijų portfelių išskaičiuojamojo mokesčio sistema būtų pradinis žingsnis į priekį. |
| --- | --- |

3.1.17.

| 3.1.18. | Valstybių narių nacionaliniai teismai traukia baudžiamojon atsakomybėn dėl mokesčių slėpimo, mokesčių vengimo ir susijusių nusikalstamų veikų pagal įvairius baudžiamuosius įstatymus. Tačiau šie mokestiniai nusikaltimai daugeliu atvejų turi tarptautinį aspektą. Komitetas mano, kad svarbu atsižvelgti į tai ir į sankcijų struktūrą, visų pirma bendrų valstybių narių auditų atveju. Reikėtų įvertinti skirtingose valstybėse narėse taikomų sankcijų poveikį. |
| --- | --- |

3.1.18.

| 3.1.19. | EESRK sveikina Komisijos iniciatyvą dėl rekomendacijų mokesčių mokėtojų teisių bendroje rinkoje srityje. Valstybėms narėms pateikiama geriausios patirties mokesčių srityje apžvalga siekiant supaprastinimo ir skaitmeninimo galėtų padėti pagerinti ryšius tarp mokesčių mokėtojų ir mokesčių administratorių visoje ES, stiprinti piliečių informuotumą mokesčių klausimais ir pagerinti pajamų surinkimą. EESRK tai laiko geru privalomos teisinės galios neturinčių priemonių iniciatyvos pavyzdžiu. |
| --- | --- |

3.1.19.

3.2.   Mokesčių administratorių administracinis bendradarbiavimas

| 3.2.1. | EESRK remia Komisijos sprendimą imtis teisėkūros veiksmų siekiant glaudesnio mokesčių administratorių bendradarbiavimo ir didesnio procesinių taisyklių suvienodinimo visoje vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Iš tikrųjų pasiūlymas visiškai atitinka SESV 5 straipsnyje įtvirtintą subsidiarumo principą, nes jame numatyti Europos teisės aktų leidėjo veiksmai siekiant spręsti valstybėse narėse tinkamai nereguliuojamus klausimus. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EESRK remia siekį stiprinti „Eurofisc“ kompetencijas taip, kad jis taptų pavyzdiniu kovos su tarpvalstybiniais mokestiniais nusikaltimais centru. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Esamų Direktyvos nuostatų taikymas iš tiesų atskleidė, kad tarp valstybių narių yra didelių neatitikimų, kadangi kai kurios valstybės narės noriai bendradarbiauja ir keičiasi informacija, o kitos vadovaujasi ribojamojo pobūdžio požiūriu ar net atsisako keistis informacija. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EESRK taip pat remia bandymą didinti skaitmeninių platformų skaidrumą siekiant neleisti pateikti nenuoseklių pajamų deklaracijų, dėl kurių kyla didelė mokesčių slėpimo rizika. Nors kai kurios valstybės narės savo nacionalinėse teisės sistemose nustatė pareigą teikti ataskaitas, iš patirties matyti, kad nacionalinės nuostatos dėl mokesčių vengimo ne visada visapusiškai veiksmingos, ypač kai jos skirtos tarpvalstybinei veiklai. Todėl teisinį tikrumą ir aiškumą galima užtikrinti visoms valstybėms narėms taikant vienodus ataskaitų reikalavimus ir mokesčių formas. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymo proporcingumą dėl nacionalinių mokesčių administratorių procedūrinio bendradarbiavimo, nes atrodo, kad pasiūlyti pakeitimai apima tik tai, kas reikalinga šiam veiksmingesnių informacijos mainų ir sustiprinto administracinio bendradarbiavimo tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Kaip nurodyta pasiūlymo dėl Direktyvos dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje 25a straipsnyje, sankcijų platformų operatoriams, kurie nesilaiko pareigų teikti deklaracijas, sistema, net jeigu tai yra nacionalinė kompetencija, privalo būti taikoma kuo vienodžiau visose valstybėse, kad būtų užtikrintas jos veiksmingumas. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Atsižvelgiant į tai, kad nustatyti vidaus rinkos veikimo iškraipymai, susiję su platformų operatoriais, atsiranda ne vienoje valstybėje narėje, bendros ES taisyklės yra minimali intervencija, kuri leistų veiksmingai spręsti problemas. Tuo remiantis, EESRK ragina Komisiją toliau plėsti savo vaidmenį ir bendradarbiavimą su EBPO dėl ekonomikų skaitmeninimo ir taip užtikrinti bendrą tarptautinį mokesčių administratorių požiūrį sprendžiant pasaulines problemas. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | 12a straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad bendras auditas turėtų būti atliekamas laikantis toje valstybėje narėje, kurioje atliekami audito veiksmai, taikomų procedūrinių susitarimų. Atliekant bendrą auditą surinktus įrodymus turėtų tarpusavyje pripažinti visos dalyvaujančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | EESRK pabrėžia, kad bendri auditai, kurie iš esmės yra labai naudinga ir veiksminga priemonė, turėtų būti vykdomi gerbiant pagrindines mokesčių mokėtojų teises, griežtai vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (27), ypač dėl teisės į gynybą ir procedūrų ir esminių taisyklių, susijusių su jais ir baudžiamojo persekiojimo mokesčių srityje institucijų vykdomu duomenų rinkimu dėl galimų sankcijų, nuspėjamumo. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | Konkrečiai tariant, turėtų būti nustatytas toks mokesčių administratoriams perduotinų duomenų rinkinys, kurį sudaro tik būtiniausi duomenys, pagal kuriuos būtų galima nustatyti reikalavimų neatitinkantį nepakankamą duomenų teikimą arba duomenų nepateikimą, laikantis BDAR prievolių (28), kurios turėtų būti griežtai aiškinamos ir taikomos. Bet koks galimas neigiamas poveikis asmens duomenims turėtų būti mažinamas IT ir procedūrinėmis priemonėmis, ypač jų rinkimas, parengimas ir paskesnis saugojimas. |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | EESRK pabrėžia, kad pagal BDAR taisykles prašymai dėl grupių privalo būti tinkamai pagrįsti ir vykdomi apdairiai siekiant nepažeisti fizinių ir juridinių asmenų teisių ir nevesti prie atsitiktinės paieškos. |
| --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | EESRK ragina Komisiją toliau vertinti ankstesnių direktyvų dėl administracinio bendradarbiavimo veiksmingumą (29). |
| --- | --- |

3.2.13.

3.3.   Geras mokesčių srities valdymas Europos Sąjungoje ir už jos ribų

| 3.3.1. | EESRK sutinka su Komisijos požiūriu, kad geras mokesčių srities valdymas yra sąžiningo apmokestinimo pagrindas, kuriam reikalingas mokesčių skaidrumas pasitelkiant informacijos mainus tarp mokesčių administratorių, nesąžiningos mokesčių konkurencijos vengimą, kenksmingų mokesčių priemonių netaikymą, veiksmingesnes mokesčių priemones ir tarptautiniu mastu sutartų taisyklių taikymą. Komitetas taip pat sutinka su Europos Parlamentu, kad ES turėtų imtis ryžtingų veiksmų kovojant su žalinga mokesčių konkurencija ir agresyviu mokesčių planavimu, ypač mokesčių rojuose. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EESRK palaiko Komisijos iniciatyvą peržiūrėti Gero elgesio kodeksą ir giria Komisiją už tai, kad jos pasiūlyme tinkamai atsižvelgta į EBPO darbą ir tarptautiniu mastu sutartų standartų taikymo svarbą, ypač dėl visuotinių principų, kuriais ateityje bus grindžiamas minimalus efektyvusis pelno mokesčio tarifas. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESRK mano, kad Elgesio kodekso taikymo rezultatai ir laimėjimai turėtų būti reguliariai atnaujinami ir viešai prieinami pilietinei visuomenei vadovaujantis Komisijos tikslu, kad konkreti su Kodeksu susijusi veikla ir jos rezultatai būtų skaidresni. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Komisijos požiūriu pripažįstama, kad mokesčių konkurencija pati savaime nėra problema. (30) Vis dėlto Europos Komisija ir Europos Parlamentas daugelį kartų išreiškė susirūpinimą, kad ES egzistuoja nesąžininga mokesčių konkurencija, kuri skatina mokesčių vengimą. Komiteto manymu, šią sudėtingą problemą reikia spręsti rimtai. EESRK neseniai priėmė nuomonę (31), kurioje siūlo parengti Europos paktą dėl veiksmingos kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir jų vengimu bei pinigų plovimu. EESRK paragino Europos Komisiją pasiūlyti politinę iniciatyvą, kurioje dalyvautų vyriausybės ir kitos Europos institucijos ir kuria būtų siekiama šio tikslo, skatinant būtiną susitarimą ir įtraukiant pilietinę visuomenę. Pagrindinis pakto ramstis turėtų būti valstybių narių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EESRK taip pat remia reguliavimo sprendimą išplėsti Elgesio kodekso taikymo sritį ES siekiant apimti kitas sąžiningai mokesčių konkurencijai poveikio turinčias priemones. Jau seniai reikia jį atnaujinti siekiant užtikrinti, kad būtų tiriami labai mažų mokesčių ir nulinių mokesčių tarifų režimai tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų. Tačiau Kodeksas yra neprivaloma priemonė, kuri naudojama spręsti Europos teisės aktuose nereglamentuojamus klausimus. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Komisija teigia, kad taip pat būtina trečiosioms šalims pateikti aiškesnę informaciją dėl įtraukimo į sąrašą proceso siekiant padidinti skaidrumą ir išaiškinti, kodėl tam tikra jurisdikcija įtraukiama arba neįtraukiama į sąrašą. Būtų naudinga labiau suderinti ES valstybių narių priimtus standartus ir užtikrinti geresnį ES sąrašo ir nacionalinių sąrašų koordinavimą, nes ES ir kai kurios valstybės narės naudojasi skirtingais standartais, o tai gali sukelti painiavos. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Komisija taip pat įvertino vadinamąjį mokesčių rojų juodąjį sąrašą, kuris naudojamas nuo 2017 m., ir ištyrė šimtus žalingų mokesčių režimų visame pasaulyje, o daug jurisdikcijų įsipareigojo Tarybai atsižvelgti į susirūpinimą dėl nesąžiningos mokesčių konkurencijos ir riboto skaidrumo. EESRK sutinka su Komisija nuomone, kad atėjo laikas peržiūrėti sąrašą ir nuspręsti, kaip jis galėtų tapti veiksmingesnis ir sąžiningesnis atsižvelgiant į naujus globalizuotos ir skaitmenizuotos ekonomikos iššūkius. EESRK taip pat remia Komisijos kriterijų suteikti mažos rizikos ir mažų pajėgumų jurisdikcijoms galimybę per protingą laikotarpį pagerinti savo gero mokesčių srities valdymo ir skaidrumo standartus, kai jos yra įtraukiamos ar galėtų būti įtraukiamos į sąrašą. |
| --- | --- |

3.3.7.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  „Jo [Elgesio kodekso] veikimas grindžiamas prielaida, kad, nors šalių tarpusavio mokesčių konkurencija pati savaime nėra problemiška, siekdamos pritraukti įmonių ir pelno šalys savo mokesčių režimais ir politika turi naudotis laikydamosi bendrų principų. Tai itin svarbu bendrojoje rinkoje, kurioje Sutartyse įtvirtintos laisvės didina pelno ir investicijų judumą.“ (COM(2020) 313 final, p. 3).

1

(2)  Taip pat žr. PVM surinkimo atotrūkis: 2018 m. ES šalys prarado 140 mlrd. EUR PVM pajamų – dėl koronaviruso poveikio 2020 m. gali būti prarasta dar daugiau pajamų, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_20_1579.

2

(3)  COM(2020) 312 final, p. 5. Yra ir kitų, pavyzdžiui, Europos Parlamento vertinimų, pagal kuriuos apskaičiuota, kad nuostoliai dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo siekia 190 mlrd. EUR. Remiantis išsamia EBPO analize, pateikta Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) ataskaitoje (11 veiksmas), prieš pradedant taikyti bet kokias kovos su BEPS priemones, bendros prarastos pajamos sudarė apie 100–240 mlrd. USD arba 0,35 proc. pasaulinio BVP. ES Komisija apskaičiavo, kad iki tol, kol valstybės narės susitarė dėl I ir II kovos su mokesčių vengimu direktyvų, ES prarado maždaug 50–70 mlrd. EUR.

3

(4)  Per praėjusią penkerių metų kadenciją Komisija pateikė 20 pagrindinių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

4

(5)  Žr. EESRK nuomonę dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu (OL C 429, 2020 12 11, p. 6).

5

(6)  Kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politinės gairės.

6

(7)  Žr. COM(2020) 312 final, COM(2020) 313 final, COM(2020) 314 final.

7

(8)  Žr. EESRK nuomonę dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu (OL C 429, 2020 12 11, p. 6).

8

(9)  Žr. COM(2020) 312 final. Taip pat žr. EESRK nuomonę „Apmokestinimo mechanizmai išmetamam CO2 kiekiui mažinti“ (OL C 364, 2020 10 28, p. 21).

9

2

(10)  Žr. COM(2019) 640 final.

10

(11)  Ši nuostata susijusi su jurisdikciją turinčiais subjektais, nurodytais atitinkamų Tarybos išvadų I priede. Sąrašas reguliariai atnaujinamas: https://ec.europa.eu/taxation_customs/tax-common-eu-list_en.

11

(12)  Šie veiksmai išvardyti dokumente COM(2020) 312 final.

12

(13)  Europos Komisija (2018 m.). Išlaidų, susijusių su MVĮ mokesčių reikalavimų laikymųsi, tyrimas.

13

(14)  Viešų konsultacijų dėl Direktyvos dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje atsakymų vertinimo rezultatai apibendrinti Komisijos tarnybų darbinio dokumento „Tarybos direktyvos 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančios Direktyvą 77/799/EEB įvertinimas“ (SWD(2019) 328 final) 2 priede.

14

(15)  Buvo iškeltas reikalavimas registruotis kiekvienoje valstybėje narėje. Tai padidintų administracinę naštą ir apsunkintų MVĮ plėtrą į naujas šalis ir sritis.

15

(16)  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (COM(2020) 314 final).

16

(17)  Komunikatas dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų (COM(2020) 313 final).

17

(18)  1997 m. gruodžio 1 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Verslo apmokestinimo elgesio kodekso (OL C 2, 1998 1 6), p. 2).

18

(19)  Komisija ilgainiui įvairiai išreiškė savo požiūrį į žalingą mokesčių konkurenciją, palyginti su sąžininga mokesčių konkurencija. Kai buvo pristatytas direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės projektas, Komisija pabrėžė, kad sąžininga mokesčių konkurencija, pagrįsta tarifais, užtikrina didesnį skaidrumą ir turi būti skatinama. (COM(2011) 121 final, p. 4). 2020 m.. paskelbtame Komunikate dėl gero mokesčių srities valdymo mokesčių konkurencija pati savaime nelaikoma problema, bet manoma, kad reikalingi bendri principai, kuriais remdamosi valstybės narės taikytų savo mokesčių režimus. (COM(2020) 313 final, p. 3). Galima pagrįstai daryti išvadą, kad egzistuoja gera mokesčių konkurencija ir žalinga bei nesąžininga mokesčių konkurencija. Valstybės narės nustato apmokestinimo tvarką, tačiau privalo tai daryti atvirai ir skaidriai, laikydamosi Sutarties ir susilaikydamos nuo žalingų ir diskriminuojančių taisyklių. ES ir valstybės narės turi užtikrinti gerai veikiančią bendrąją rinką, pasižyminčią pakankama konvergencija, taip pat ir mokesčių srityje.

19

(20)  Kai kuriomis finansavimo priemonėmis užkertamas kelias prie mokesčių vengimo prisidedančių projektų finansavimui. Žr. Finansinį reglamentą, Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF), Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir EIB išorės skolinimo įgaliojimą. Žr. Komisijos komunikatą dėl naujų reikalavimų dėl kovos su mokesčių vengimu ES teisės aktuose, kuriais visų pirma reglamentuojamos finansavimo ir investavimo operacijos (C(2018) 1756, 2018 3 21).

20

(21)  Žr. EESRK nuomones „Kova su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu“ (OL C 429, 2020 12 11, p. 6); „Skaitmeninės ekonomikos apmokestinimas“ (OL C 353, 2019 10 18, p. 17) ir „Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (OL C 367, 2018 10 10, p. 73).

21

„Kova su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu“

„Skaitmeninės ekonomikos apmokestinimas“

ir „Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje“

(22)  Taip pat žr. „PVM surinkimo atotrūkis. 2018 m. ES šalys prarado 140 mlrd. EUR PVM pajamų – dėl koronaviruso poveikio 2020 m. gali būti prarasta dar daugiau pajamų“, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_20_1579.

22

(23)  Yra ir kitų, pavyzdžiui, Europos Parlamento vertinimų, pagal kuriuos apskaičiuota, kad nuostoliai dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo siekia 190 mlrd. EUR. Remiantis išsamia EBPO analize, pateikta Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) ataskaitoje (11 veiksmas), prieš pradedant taikyti bet kokias kovos su BEPS priemones, bendros prarastos pajamos sudarė apie 100–240 mlrd. USD arba 0,35 proc. pasaulinio BVP. ES Komisija apskaičiavo, kad iki tol, kol valstybės narės susitarė dėl I ir II kovos su mokesčių vengimu direktyvų, ES prarado maždaug 50–70 mlrd. EUR.

23

(24)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

24

(25)  Yra daug gerų pavyzdžių, kaip šalys sumažino PVM atotrūkį. 2014 m. reforma Estijoje paminėta kaip vienas iš tokių pavyzdžių.

25

(26)  Žr. EESRK nuomonę „Dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų tobulinimas“ (OL C 173, 2017 5 31, p. 29).

26

(27)  Žr. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (OL C 202, 2016 6 7, p. 389).

27

(28)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, Tarybos direktyvos 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančios Direktyvą 77/799/EEB vertinimas, (SWD(2019)328 final) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

28

(29)  SWD(2019) 327 final.

29

(30)  Akivaizdu, kad Komisija, kaip ir EBPO, skiria gerą ir skaidrią mokesčių konkurenciją ir žalingą bei nesąžiningą mokesčių konkurenciją.

30

(31)  Žr. EESRK nuomonę dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu (OL C 429, 2020 12 11, p. 6).

31

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/20

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“

(COM(2020) 590 final)

(2021/C 155/03)

| Pranešėjas | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Pranešėjas

Pierre BOLLON

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 11 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 226 / 1 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 11 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

226 / 1 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas. Šis veiksmų planas labai naudingas siekiant tęsti tai, kas buvo įgyvendinta pagal pirmąjį 2015 m. planą, ir tai, kas buvo nurodyta 2017 m. plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūroje, kaip buvo patvirtinta Komiteto parengtose nuomonėse Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas (1) ir Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūra (2). Komitetas per pastaruosius dvejus metus taip pat parengė keletą nuomonių tais klausimais, kurie yra glaudžiai susiję su kapitalo rinkų sąjunga, įskaitant nuomones savo iniciatyva Atsparesnės ir tvaresnės Europos ekonomikos kūrimas (3) ir Nauja ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo vizija (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pirminiai veiksmų plano tikslai, kuriais siekiama sutelkti kapitalą Europoje ir nukreipti jį į įmones, infrastruktūrą ir ilgalaikius projektus, kuriais būtų daromas teigiamas poveikis užimtumui, tebėra visiškai aktualūs. Šie tikslai yra ypač svarbūs norint, kad ES 27, joje esančios įmonės ir jos piliečiai ryžtingai darytų pažangą, stiprindami savo finansinį, ekonominį, ir geostrateginį suverenumą, taip pat įgyvendindami būtinas klimato, socialinių reikalų ir skaitmenines pertvarkas. EESRK taip pat pabrėžia, kad kapitalo rinkų sąjunga numatomus tikslus pasiekti galėtų tik tokiu atveju, jeigu siekiant išvengti didelio neigiamo poveikio įmonėms, darbuotojams, vartotojams ir visai ekonomikai prioritetas būtų teikiamas finansiniam stabilumui ir vartotojų apsaugai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsižvelgiant į netikėtą ir grėsmingą COVID-19 krizę, būtina veiksmų planą sustiprinti ir paspartinti jo įgyvendinimą. Įvairaus dydžio Europos įmonės priverstos daugiau įsiskolinti ir per artimiausius mėnesius ir metus joms reikės didinti nuosavą kapitalą arba savo lėšas tam, kad galėtų investuoti į savo ateitį, kartu kurdamos darbo vietas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | 2020 m. gruodžio mėn. pabaigoje dėl „Brexit’o“ pasiektas susitarimas yra dar viena esminė priežastis, siekiant stiprinti kapitalo rinkų sąjungos vaidmenį. ES 27 finansų centrai turės būti pajėgūs teikti paslaugas, kurios iki šiol buvo teikiamos per Londono Sitį. ES 27 būtina sukurti tvirtai integruotas, funkcionalias ir teisingas finansų ir kapitalo rinkas ir EESRK mano, kad norint išvengti spragų ir suvaržymų, dėl kurių atsiranda masto ekonomikos stoka, reikės bendrų taisyklių sąvado. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pritardamas visiems 16-ai Komisijos pasiūlytų veiksmų, Komitetas pabrėžia, kad iniciatyvas svarbu prioritetizuoti ir koordinuoti (numatant konkrečius etapus pažangai įvertinti), taip pat išskiria tas iniciatyvas, kurios Komitetui atrodo svarbiausios, bei pateikia papildomų tikslinių pasiūlymų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pripažįstant viešojo finansavimo svarbą, reikia geriau panaudoti santaupas, kurios Europoje palyginti su kitais regionais yra didesnės. Bendra išankstinė sąlyga šiam tikslui pasiekti – pagerinti europiečių finansinį švietimą (7 veiksmas). EESRK rekomenduoja nustatyti ir skatinti geriausią nacionalinę mokymo ir mokymosi praktiką ir patirtį. EESRK taip pat rekomenduoja, kad visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų ir vartotojų atstovus, įsitrauktų į finansinio švietimo priemonių rengimą ir diegimą visoje Europoje, kad būtų didinamas patikimos apsaugos taisyklių veiksmingumas bei mažinama informacijos asimetrija tarp finansinių paslaugų teikėjų ir piliečių. EESRK pabrėžtinai rekomenduoja į būsimą bendrųjų gebėjimų sistemos peržiūrą įtraukti finansinį raštingumą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Siekdamas plėtoti ES pagrindinių sektorių ir pajėgumų strateginę autonomiją, Komitetas pritaria Komisijos siūlymui dėl techninių priemonių: (i) nustatyti paprastesnes įtraukimo į prekybos sąrašus taisykles, taikomas MVĮ (2 veiksmas), (ii) pagerinti tarpvalstybinių užsienio akcininkų galimybę naudotis savo teisėmis (12 veiksmas), (iii) pagerinti tarpvalstybinį atsiskaitymo paslaugų teikimą (13 veiksmas), (iv) sukurti konsoliduotą nuosavo kapitalo poprekybinę informacinę juostą (14 veiksmas) ir konkrečius poreikius atitinkantį portalą „InvestEU“ (15 veiksmas). Pirmas papildomas ir teigiamas Komisijos veiksmas – įvertinti Europos investicijų fondų galimybę naudotis ISIN kodu „.eu“, taip siekiant pagerinti jų prieinamumą tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritaria Europos Audito Rūmams, kurie pažymėjo, kad, priėmus naujus teisės aktus dėl pakeitimo vertybiniais popieriais, žengtas teigiamas žingsnis į priekį, tačiau jais nebuvo praktiškai padėta bankams padidinti savo skolinimo pajėgumų, ypač kai skolinama MVĮ. Todėl yra galimybių atlikti patobulinimus (6 veiksmas), jei bus užtikrinta veiksminga kontrolė, siekiant išvengti sisteminių rizikų. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Neprofesionaliųjų investuotojų atveju svarbu atsižvelgti į subsidiarumo principą, nes konkretūs taupymo įpročiai yra giliai įsišakniję nacionaliniuose modeliuose. Todėl EESRK rekomenduoja, kad Komisija, be savo sveikintino ketinimo gerinti finansinių konsultacijų kokybę (8 veiksmas), apsvarstytų kiekvieno skirtingo modelio teikiamus privalumus, atsižvelgdama į tai, kad galimybė gauti konsultaciją bei palygintiną ir pakankamą ar prasmingą informaciją yra esminis aspektas, siekiant paskatinti piliečius investuoti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pensijų atveju, be visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP), kuris yra naudinga priemonė pasienio darbuotojams ir kuris bus sėkmingas, jei bus priimti lengvai įgyvendinami 2 lygio teisės aktai ir jeigu vartotojams bus suprantamos svarbiausios parduodamų tokio pobūdžio produktų savybės, universalios papildomos europinės taisyklės dėl finansavimo plano, kuriuo papildomi einamojo finansavimo modeliai, nebūtų naudingos, nes su išėjimu į pensiją susijusios nuostatos yra giliai įtvirtintos nacionalinėje socialinės srities teisėje. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą (9 veiksmas) kaupti geriausią praktiką, ja dalytis ir ją skatinti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Energetikos pertvarka pelnytai užima svarbią vietą Komisijos darbotvarkėje, siekiant kovoti su klimato kaita. EESRK rekomenduoja atsižvelgti į aplinkosaugos, socialinius (didinant jiems dėmesį) ir valdymo (aplinkosauginius, socialinius ir valdymo) aspektus, taip pat skatinti ekonomikos atsigavimą ir saugoti esamas bei kurti naujas darbo vietas. Žalioji ir socialinė darbotvarkė turėtų tapti Europos konkurenciniu pranašumu. Imantis antros papildomos priemonės būtų svarbu užtikrinti investuotojams galimybę gauti patikimus ASV duomenis, taip sumažinant jų dabartinę priklausomybę nuo koncentruotų ne ES pardavėjų, indeksų teikėjų ir reitingų agentūrų. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK rekomenduoja, kad kapitalo rinkų sąjunga visiškai atsižvelgtų į skirtingas socialinį poveikį turinčių investicijų formas, ypač investicijų „socialinės ekonomikos“ srityje, tuo pozityviai prisidedant prie visuotinių interesų ir bendros gerovės. Reikėtų tvirtai remti Europos socialinio verslumo fondus (ESVF), galbūt peržiūrint Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 346/2013 (5), kuriuo jie buvo įsteigti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Be jau minėtų priemonių, Komitetas palaiko dviejų tipų prioritetus, kuriais, jei jie bus priimti vadovaujantis šiuo veiksmų planu ir įgyvendinti valstybėse narėse (būtų naudinga parengti stebėjimo programą), būtų užtikrinta socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakinga Europos finansinė sistema, pasitarnausianti kaip veiksmingesnė pasiūlos ir paklausos tarpininkė, kuri bus konkurencingesnė ir atsparesnė sukrėtimams. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Pirmasis prioritetas – pagerinti kapitalo rinkų sąjungos veiksmingumą imantis trijų pagrindinių veiksmų: (i) sukuriant Europos bendrą prieigos punktą, kuris, be kita ko, bus naudingas investuotojams pasirenkant emitentus (1 veiksmas); (ii) vykdant atidžią priežiūrą ir užkertant kelią savivaliavimui ir spragoms, taikyti bendrą taisyklių sąvadą, kuris bus naudingas rinkos dalyviams visoje Europoje (nė vienas finansų centras neužims dominuojančios pozicijos), siekiantiems pasinaudoti masto ekonomijos privalumais (16 veiksmas); (iii) supaprastinant išskaičiuojamojo mokesčio procedūras taip, kad būtų užtikrintas jų atsparumas mokestiniam sukčiavimui (10 veiksmas). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Antrasis prioritetas – ilgalaikį taupymą nukreipti į ilgalaikes investicijas. Europoje sukauptos reikšmingos santaupos – o tai vienas iš ES 27 pranašumų – neduoda pakankamai naudos nei įmonėms, nei piliečiams. Komitetas pritaria trims pagrindiniams veiksmams siekiant pakeisti šį mechanizmą: (i) atliekant Europos ilgalaikių investicijų fondo (ELTIF) peržiūrą, turėtų būti palengvintas ilgalaikių institucinių ir mažmeninių taupomųjų indėlių investavimas į MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių į sąrašus įtrauktas ir neįtrauktas akcijas ir infrastruktūros projektus (3 veiksmas); (ii) planuojama draudimo rizikos ribojimo sistemos peržiūra sudarys galimybę sustiprinti draudikų poziciją kapitalo rinkose, labiau atsižvelgiant į jų investicijų į nuosavą kapitalą ilgalaikiškumą ir stabilumą (4 veiksmas); (iii) skatinti darbuotojus turėti akcijų būtų pageidautinas trečias papildomas veiksmų plano aspektas, kaip aiškiai numatyta 2020 m. spalio mėn. Isabel Benjumea parengtame Europos Parlamento pranešime savo iniciatyva. Iš tiesų, plataus masto akcijų nuosavybės suteikimas darbuotojams, taip pat darbuotojų dalyvavimas pelno paskirstyme, jeigu tai būtų teisingai įgyvendinama, prisidėtų prie socialinės sanglaudos ir ekonominio efektyvumo. Naujas kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas galėtų suteikti galimybę skatinti tokius modelius, kaip numatyta socialinėje darbotvarkėje. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK galiausiai rekomenduotų, kad siekiant politikos veiksmingumo, kiekvienas naujas su kapitalo rinkų sąjunga susijęs teisės aktas būtų patikrintas keliant šiuos keturis klausimus (papildomai prie tokių būtinų įprastų klausimų kaip „Ar tai naudinga kuriant bendrąją rinką?“ ir „Ar tai gina Europos vartotojus?“):






  — | „Ar juo daromas teigiamas poveikis Europos finansų įmonių konkurencingumui pasaulyje, stiprinant ES strateginę geopolitinę autonomiją?“ |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

„Ar juo daromas teigiamas poveikis Europos finansų įmonių konkurencingumui pasaulyje, stiprinant ES strateginę geopolitinę autonomiją?“

| — | „Ar jis apsaugo finansų rinkos stabilumą?“ |
| --- | --- |

—

„Ar jis apsaugo finansų rinkos stabilumą?“

| — | „Ar jis yra naudingas skatinant ilgalaikį Europos įmonių, ypač MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, finansavimą ir užimtumą?“ |
| --- | --- |

—

„Ar jis yra naudingas skatinant ilgalaikį Europos įmonių, ypač MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, finansavimą ir užimtumą?“

| — | „Ar juo teigiamai veikiamos pertvarkos klimato, socialinių reikalų ir skaitmeninių technologijų srityse?“. |
| --- | --- |

—

„Ar juo teigiamai veikiamos pertvarkos klimato, socialinių reikalų ir skaitmeninių technologijų srityse?“.

2.   Bendra informacija

| 2.1. | Kapitalo rinkų sąjunga siekiama sukurti tikrą bendrą kapitalo rinką visoje ES ir sudaryti sąlygas laisvam investicijų ir santaupų judėjimui visose valstybėse narėse. Gerai veikiančia ir integruota Europos kapitalo rinka būtų prisidedama prie tvaraus augimo, didinamas Europos konkurencingumas ir stiprinamas ES vaidmuo pasaulinėje arenoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kapitalo rinkų sąjunga taip pat būtina siekiant įgyvendinti keletą pagrindinių ES tikslų, tokių kaip įtraukios ir atsparios ekonomikos sukūrimas, parama perėjimui prie skaitmeninės ir tvarios ekonomikos bei strategiškai atviros autonomijos pasaulinėje ekonomikoje, kuri darosi vis sudėtingesnė, taip pat parama atsigavimui po COVID-19 sukeltos krizės. Šiems tikslams pasiekti reikės didžiulių investicijų, kurių negali užtikrinti vien viešasis finansavimas ir įprastas bankų finansavimas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2015 m. Komisija priėmė pirmąjį kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą. Nuo to laiko ES padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama pagrindinius jo elementus. Vis dėlto bendrajai rinkai tebekyla didelės kliūtys. Be to, pirminiai kapitalo rinkų sąjungos veiksmai turi būti papildyti naujomis priemonėmis, kuriomis būtų sprendžiami nauji iššūkiai, kaip antai pertvarkos skaitmeninių technologijų ir aplinkosaugos srityse, bei dedamos reikiamos pastangos, siekiant atsigauti po COVID-19 pandemijos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šiuo nauju veiksmų planu (6) Komisija pateikia 16-os naujų priemonių, kuriomis siekiama esminės pažangos kuriant kapitalo rinkų sąjungą ir trijų pagrindinių tikslų, sąrašą:






  — | remti žaliąjį, skaitmeninį, įtraukų ir atsparų ekonomikos gaivinimą užtikrinant, kad finansavimas būtų prieinamesnis Europos įmonėms, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

remti žaliąjį, skaitmeninį, įtraukų ir atsparų ekonomikos gaivinimą užtikrinant, kad finansavimas būtų prieinamesnis Europos įmonėms,

| — | užtikrinti, kad ES taptų dar saugesne vieta asmenims taupyti ir investuoti ilgam laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad ES taptų dar saugesne vieta asmenims taupyti ir investuoti ilgam laikotarpiui,

| — | integruoti nacionalines kapitalo rinkas į tikrą bendrąją rinką. |
| --- | --- |

—

integruoti nacionalines kapitalo rinkas į tikrą bendrąją rinką.

| 2.5. | EESRK aktyviai dalyvavo kuriant bendrąją Europos kapitalo rinką nuo pat jos pradžios. Komitetas paskelbė savo pirmąją nuomonę dėl žaliosios knygos „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimas“ (7), taip pat išsakė savo požiūrį dėl pirminio kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano (8) ir jo laikotarpio vidurio peržiūros (9) bei įvairių su šiais veiksmų planais susijusių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Šioje nuomonėje EESRK, remdamasis ankstesniu Komiteto atliktu darbu ir atsižvelgdamas į naujus Europos prioritetus bei iššūkius, pateiks savo rekomendacijas dėl naujo kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina naują kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą, kuriuo deramai prisidedama prie pirmuoju 2015 m. planu pasiektų rezultatų. Plano tęstinumas tampa vis svarbesnis, ypač atsižvelgiant į netikėtą COVID-19 krizę, dėl kurios masto iš dalies keičiasi prognozė, paremta labai geru darbu, kurį atliko kita kapitalo rinkų sąjungos aukšto lygio ekspertų grupė ir aukšto lygio forumas dėl kapitalo rinkų sąjungos, ir kuria būtų galima pateisinti tam tikrus pakeitimus ir pastiprinimus. EESRK apgailestauja, kad lėtai įgyvendinamas 2015 m. veiksmų planas, pirmiausia dėl to, kad trūksta kai kurių valstybių narių palaikymo. Be to, vėluojama įgyvendinti dar vieną didelį projektą, t. y. bankų sąjungą. EESRK mano, kad reikia stiprios politinės valstybių narių valios siekiant remti būtinas kapitalo rinkų sąjungos, kuri nėra tikslas pati savaime, įgyvendinimo priemones (Europos semestro peržiūros procesas galėtų būti naudojamas kaip pažangos stebėjimo priemonė). Saugi ir tinkamai veikianti kapitalo rinkų sąjunga yra būtina ekonomikos atsigavimui ir restruktūrizavimui po COVID-19 remti ir remti reikiamas kapitalo, infrastruktūros ir socialines investicijas visoje ES, taip pat Europos žaliąjį kursą ir skaitmeninę transformaciją. Šiomis aplinkybėmis EESRK taip pat pripažįsta, koks svarbus yra viešasis finansavimas, kuris taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį pritraukiant privačias investicijas ir mažinant netikrumą. Užsienio investicijos taip pat galėtų atlikti reikšmingą vaidmenį papildant Europos santaupas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Be to, kaip teigia Europos Komisija, „kyla pavojus, kad krizė padidins nelygybę Sąjungoje ir kels grėsmę bendram ekonominiam ir socialiniam atsparumui“. Šiomis aplinkybėmis EESRK pabrėžia, jog būtina prioritetizuoti ir koordinuoti iniciatyvas. Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas yra gana didelės apimties programa, kurioje numatyta 16 veikimo priemonių. Dėl didelės naštos ekonomikai ir didėjančio valstybių narių ir privačių įmonių įsiskolinimo bei gana skirtingo ES šalims ir įvairiems ekonomikos sektoriams sukelto poveikio, kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas turi būti labai nuodugniai apsvarstytas ir patikrintas, todėl EESRK pateikia savo šioje nuomonėje išsakytas įžvalgas tam, kad būtų sukurta socialiai atsakinga Europos finansinė sistema, kuri pasitarnaus kaip veiksmingesnė pasiūlos ir paklausos tarpininkė ir kuri bus atsparesnė sukrėtimams. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pirmenybė turėtų būti teikiama sisteminių rizikų sprendimo priemonėms, susijusioms su aukšto lygio valstybės ir privačiojo sektoriaus skola. Parama taip pat visų pirma turėtų būti teikiama krizės paveiktoms, tačiau perspektyvioms įmonėms bei naujai įsteigtoms įmonėms, siekiant plėtoti užimtumą ir ES rinkos konkurencingumą, juo labiau, kad COVID-19 pandemijos poveikis Azijos šalių ekonomikai atrodo mažesnis nei Vakarų šalims. Priklausomybė nuo išorės ekonominių lėšų taip pat gali kelti sisteminę riziką, todėl kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planu turėtų būti skatinama labiau pasikliauti Europoje sutaupytomis lėšomis. Reikia geriau panaudoti Europoje sukauptas santaupas, kurios yra didesnės palyginti su kitais regionais. Bendra išankstinė sąlyga šiam tikslui pasiekti – pagerinti Europos piliečių finansinį švietimą / raštingumą (7 veiksmas). Šioje srityje EESRK rekomenduoja nustatyti geriausią nacionalinę praktiką ir patirtį, susijusią su šio dalyko mokymu ir mokymusi, ir jas skatinti Europos mastu, didinant patikimos apsaugos taisyklių efektyvumą bei mažinant informacijos asimetriją (nes tinkama informacija yra labai svarbi) tarp finansinių paslaugų teikėjų ir piliečių. EESRK rekomenduoja į būsimą bendrųjų gebėjimų sistemos peržiūrą įtraukti finansinį raštingumą. EESRK taip pat rekomenduoja, kad rengiant ir įgyvendinant finansinio švietimo priemones dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų ir vartotojų atstovus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pagrindinė socialiai atsakingos finansų sistemos užduotis – atlikti finansinio turto pasiūlos ir paklausos tarpininko funkciją, kartu užtikrinant atsparumą sukrėtimams, nes silpnas finansų sektorius daro didelį neigiamą poveikį įmonėms, darbuotojams, vartotojams ir visai ekonomikai. Todėl EESRK pabrėžia, kad kapitalo rinkų sąjunga savo numatomus tikslus pasiekti galės tik, jeigu kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane ir toliau prioritetas bus teikiamas finansiniam stabilumui ir vartotojų apsaugai. Visų pirma neturi būti mažinama neprofesionaliųjų investuotojų apsauga. Stiprinant kapitalo rinkų sąjungą reikia vengti reglamentavimo arbitražo ir reglamentavimo spragų. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kaip nurodė ir Europos Komisija, yra strateginis interesas, kad būtų kuriami „vidaus rinkos tiekimo grandinių projektai, kuriais siekiama plėtoti ES strateginį savarankiškumą ir pajėgumus svarbiuose sektoriuose“. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti remiami kai kurie techniniai kapitalo rinkų sąjungos naujajame plane numatyti pasiūlymai, kaip antai MVĮ įtraukimo į viešųjų rinkų prekybos sąrašus taisyklių supaprastinimas (2 veiksmas), elektroninio balsavimo plėtra ir ES mastu suderintos akcininko apibrėžties nustatymas, kuris palengvintų tarpvalstybinių akcininkų galimybę naudotis savo teisėmis (12 veiksmas), tarpvalstybinių atsiskaitymo paslaugų gerinimas (13 veiksmas) ir konsoliduotos nuosavo kapitalo poprekybinės informacinės juostos sukūrimas (14 veiksmas). Galimas papildomas teigiamas Europos Komisijos veiksmas – įvertinti Europos investicijų fondų tinkamumą ir galimybę naudotis ISIN kodu „.eu“, taip siekiant pagerinti fondų prieinamumą tarptautiniu mastu. Šios kapitalo rinkų sąjungos plane numatytos priemonės bus taip pat labai svarbios remiant MVĮ bei įvairių dydžių įmones, joms dalyvaujant žaliojoje ir skaitmeninėje pertvarkoje, siekiant pagerinti jų galimybes gauti finansavimą per papildomas prieigas prie bankų sektoriaus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Atsižvelgdamas į pakeitimo vertybiniais popieriais teisės aktus, EESRK pritaria Europos Audito Rūmų vertinimui, kad, priėmus šiuos teisės aktus, žengtas teigiamas žingsnis į priekį, tačiau jais dar nepavyko paskatinti numatyto Europos pakeitimo vertybiniais popieriais rinkos atsigavimo po finansų krizės, taip pat, taikant šiuos teisės aktus, bankams nepavyko padidinti savo skolinimo pajėgumų, o tai, be kita ko, būtų naudinga MVĮ. Sandoriai tebėra sutelkti ties keliomis turto klasėmis (kaip antai vartojimo kreditai ir paskolos automobiliams), ir jie sudaromi tik tam tikrose valstybėse narėse. Pakeitimo vertybiniais popieriais rinka tikrai turėtų būti pagerinta (6 veiksmas) atliekant efektyvią kontrolę, kuria būtų užkertamas kelias sisteminių rizikų atsiradimui dėl reguliavimo susilpnėjimo. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Gilesnė finansinė integracija yra esminis kapitalo rinkų sąjungos pagrindas. Tačiau svarbu išlaikyti pragmatišką ir realistišką požiūrį į kai kuriuos šios sąjungos aspektus. Neprofesionalių investuotojų atveju dažnai labai svarbūs nacionaliniai prioritetai ir konkretūs modeliai, kurie pagrįsti poreikiu finansines konsultacijas gauti kur nors netoliese. Sprendžiant su individualių santaupų rinkomis susijusius klausimus, taip pat turėtų būti apsvarstytas kalbos barjeras. Be to, mažmeninių finansinių produktų paskirstymo modelių vienodumas nebūtinai užtikrina jų veiksmingumą. Todėl Komisija, vykdydama palankiai vertinamą savo veiklą dėl finansinių konsultacijų kokybės gerinimo (8 veiksmas), turėtų apsvarstyti kiekvieno skirtingo modelio teikiamus privalumus, atsižvelgdama į tai, kad galimybė gauti kokybišką konsultaciją bei palygintiną ir aiškią informaciją, įskaitant informaciją apie tvarumą, kartu su patikimomis ir pasitikėjimą didinančiomis taisyklėmis, yra esminis aspektas, siekiant paskatinti piliečius investuoti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pensijų atveju be visos Europos asmeninės pensijų priemonės, koncepcijos turėtų būti išsaugoti įvairūs socialinėje teisėje įtvirtinti nacionaliniai modeliai, jei jie yra tinkami, nepaisant jų skirtumų. Todėl EESRK visiškai palaiko kapitalo rinkų sąjungos pasiūlymą dalintis geriausia praktika, tokia kaip automatinis įtraukimas į profesinių pensijų sistemas, visiems piliečiams prieinamos nacionalinės stebėjimo sistemos ir nacionalinės rodiklių suvestinės. Taip pat reikėtų užtikrinti galimybę gauti konsultacijas ir didesnį taupančiųjų, darbuotojų ir pensininkų dalyvavimą. Bet kokiu atveju, tikslas turėtų būti papildyti einamojo finansavimo modelius, o ne juos susilpninti (9 veiksmas). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK rekomenduoja, kad kapitalo rinkų sąjunga visapusiškai atsižvelgtų į įvairias socialinio poveikio investicijų formas, ypač investicijas „socialinės ekonomikos“ srityje, teigiamai prisidedančias prie visuotinio intereso ir bendros gerovės. Reikėtų tvirtai remti Europos socialinio verslumo fondus (ESVF), galbūt peržiūrint juos įsteigusį Reglamentą (ES) Nr. 346/2013. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Su aplinkosauga ir energetikos pertvarka susiję klausimai gana pelnytai užėmė labai svarbią vietą ES ir Komisijos darbotvarkėje dar iki COVID-19 krizės. Atsižvelgdamas į naują pandeminę padėtį, EESRK rekomenduoja ir toliau teikti pirmenybę aplinkosaugos, o ypač socialinei ir valdymo (ASV) darbotvarkei ir apsvarstyti ją, atsižvelgiant į ekonomikos atsigavimą, užimtumo atstatymą ir išsaugojimą bei finansinį stabilumą. Šiame procese ES taip pat turėtų atsižvelgti į konkurencijos klausimus, siekdama, kad žalioji ir socialinė darbotvarkė išliktų Europos pranašumu. Be kita ko, bus svarbu pasitikėti Europos bendrais ir patikimais standartais paremtos informacijos ir reitingų teikėjais, kartu imantis tarptautinių veiksmų, siekiant užtikrinti informacijos nuoseklumą visame pasaulyje. Be to, būtų pageidautina priimti konkretų reglamentą dėl aplinkosauginių, socialinių ir valdymo duomenų ir reitingo agentūrų, nesvarbu, ar tai būtų reglamentas, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 462/2013 (10) (Kreditų reitingų agentūrų reglamentą), ar atskiras reglamentas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dėl COVID-19 pandemijos, o ypač dėl jos sukelto milžiniško poveikio daugeliui sektorių, kaip antai turizmo ar transporto, pagilėjo skirtumai tarp valstybių narių. Pirmenybė taip pat turi būti teikiama bet kokioms priemonėms, kuriomis galėtų būti sušvelninti šie ekonominiai skirtumai, pvz., skatinant tarpvalstybinį finansavimą, kuris būtų skiriamas mažiau išsivysčiusioms Europos šalims. Sukūrus „Investuok ES“ portalą, šis finansavimas galėtų būti palengvintas, jeigu būtų užtikrintas kruopštus tikslinis jo paskirstymas (15 veiksmas). Europos konkurencingumas ir konvergencija taip pat yra labai svarbūs, Europai reikia stiprių įvairaus dydžio subjektų, kurie galėtų konkuruoti tarptautiniu lygiu ir patraukti kitus subjektus įkandin jų. Šiuo tikslu Europos politikos formuotojai privalo užtikrinti vienodas konkurencines sąlygas palyginti su kitomis pasaulio rinkomis. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK pripažįsta, kad kapitalo rinkų veiksmų planu nebuvo pasiekta proveržio, susijusio su pagrindinių kliūčių tarpvalstybiniams kapitalo srautams pašalinimu, ir kad kai kurios valstybės narės ir toliau taiko kapitalo ir likvidžiojo turto atskyrimo politiką, kuria trukdoma tinkamai paskirstyti išteklius, taip pat skaldoma rinka ir lėtinamas ekonomikos atsigavimas. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | „Brexitas“ yra dar vienas trikdantis veiksnys, į kurį derėtų atsižvelgti. Kontinentinės finansų rinkos atrodo gana fragmentiškos, jose užtikrinamas nevienodo lygio likvidumas. Todėl 27 ES valstybėms narėms gali kilti reali tolesnės priklausomybės nuo labiau integruotų išorės finansų rinkų rizika, nes kai kurios Europos bendrovės jau anksčiau nusprendė būti įtrauktos į Jungtinės Karalystės arba JAV biržų sąrašus. EESRK pritaria Audito Rūmų teiginiui, kad Komisija (ir, mūsų nuomone, Europos Parlamentas ir Taryba) turėtų rekomenduoti visoms mažiau išsivysčiusioms kapitalo rinkoms priklausančioms valstybėms narėms įgyvendinti reikiamas reformas. Taip pat reikia pabrėžti, jog pažangios rinkos infrastruktūros įtvirtinimas ES yra būtinas finansinei ir ekonominei autonomijai, juo taip pat galėtų būti sustiprintas tarptautinis euro vaidmuo. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Apibendrindami EESRK išdėstytą požiūrį ir neminėdami jau aptartų techninių priemonių, mes siūlytume iš 16 veiksmų plano pasiūlymų išskirti dviejų rūšių prioritetus:






  — | Stiprinti ES finansų rinkas siekiant padidinti veiksmingumą. Tai turėtų būti įgyvendinama imantis trijų pagrindinių veiksmų: (i) sukuriant Europos bendros prieigos punktą, kuris, be kita ko, bus naudingas investuotojams pasirenkant emitentus (1 veiksmas), (ii) parengiant bendrą taisyklių sąvadą, ypatingą dėmesį skiriant prekybos vietoms, pagrindinėms sandorio šalims ir duomenų teikėjams. Apskritai, priežiūros konvergencija ir glaudesnis bendradarbiavimas būtų labai svarbūs siekiant išvengti reglamentavimo arbitražo ir spragų (16 veiksmas), ir (iii) supaprastinant tarpvalstybinį investavimą bei nustatant bendrą ES prie pajamų šaltinio išskaičiuojamo mokesčio sistemą, užkertant kelią mokestiniam sukčiavimui ir palankesnių mokesčių sąlygų ieškojimui (10 veiksmas). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Stiprinti ES finansų rinkas siekiant padidinti veiksmingumą. Tai turėtų būti įgyvendinama imantis trijų pagrindinių veiksmų: (i) sukuriant Europos bendros prieigos punktą, kuris, be kita ko, bus naudingas investuotojams pasirenkant emitentus (1 veiksmas), (ii) parengiant bendrą taisyklių sąvadą, ypatingą dėmesį skiriant prekybos vietoms, pagrindinėms sandorio šalims ir duomenų teikėjams. Apskritai, priežiūros konvergencija ir glaudesnis bendradarbiavimas būtų labai svarbūs siekiant išvengti reglamentavimo arbitražo ir spragų (16 veiksmas), ir (iii) supaprastinant tarpvalstybinį investavimą bei nustatant bendrą ES prie pajamų šaltinio išskaičiuojamo mokesčio sistemą, užkertant kelią mokestiniam sukčiavimui ir palankesnių mokesčių sąlygų ieškojimui (10 veiksmas).

| — | Paversti ilgalaikį taupymą ilgalaikėmis investicijomis. Europoje sukauptos reikšmingos sankaupos, o tai yra ES 27 pranašumas, nėra pakankamai naudingas realiajai ekonomikai. Atliekant Europos ilgalaikių investicijų fondo (ELTIF) peržiūrą, turėtų būti atnaujintas šio ilgalaikio fondo modelis, kuriuo būtų visų pirma palengvintas ilgalaikių institucinių ir mažmeninių taupomųjų indėlių investavimas į MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių biržines ir nebiržines akcijas ir infrastruktūros projektus (3 veiksmas). Geresnis rizikos ribojimo režimas, taikomas draudikų ir bankų investicijoms į nuosavą kapitalą, kuris stiprintų, o ne mažintų prudencinių taisyklių efektyvumą (4 veiksmas). Be to, kaip pažymėta EP pranešime savo iniciatyva „Tolesnis kapitalo rinkų sąjungos plėtojimas“ (11), valstybės narės turėtų iš naujo subalansuoti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. Tačiau tai darydamos jos turėtų stengtis nesumažinti mokestinių pajamų kiekio apskritai. Skatinti darbuotojus turėti akcijų – veiksmų plane šis aspektas nenumatytas – yra dar viena svarbi tema, į kurią Komisija turėtų dar kartą atkreipti dėmesį, kaip jau yra tai dariusi anksčiau. Iš tiesų, plataus masto akcijų nuosavybės suteikimas darbuotojams, taip pat darbuotojų dalyvavimas pelno paskirstyme, jeigu tai būtų teisingai įgyvendinama, prisidėtų prie socialinės sanglaudos ir ekonominio efektyvumo. Siekiant išvengti nepagrįstos rizikos priskyrimo darbuotojams, nepaprastai svarbus jų atstovų dalyvavimas ir patikima investuotojų apsauga. Kapitalo rinkų sąjunga turėtų tapti nauja galimybe skatinti šiuos modelius, atsižvelgiant į socialinę darbotvarkę ir Europos Parlamento savo iniciatyva parengtame pranešime išsakytą raginimą. |
| --- | --- |

—

Paversti ilgalaikį taupymą ilgalaikėmis investicijomis. Europoje sukauptos reikšmingos sankaupos, o tai yra ES 27 pranašumas, nėra pakankamai naudingas realiajai ekonomikai. Atliekant Europos ilgalaikių investicijų fondo (ELTIF) peržiūrą, turėtų būti atnaujintas šio ilgalaikio fondo modelis, kuriuo būtų visų pirma palengvintas ilgalaikių institucinių ir mažmeninių taupomųjų indėlių investavimas į MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių biržines ir nebiržines akcijas ir infrastruktūros projektus (3 veiksmas). Geresnis rizikos ribojimo režimas, taikomas draudikų ir bankų investicijoms į nuosavą kapitalą, kuris stiprintų, o ne mažintų prudencinių taisyklių efektyvumą (4 veiksmas). Be to, kaip pažymėta EP pranešime savo iniciatyva „Tolesnis kapitalo rinkų sąjungos plėtojimas“ (11), valstybės narės turėtų iš naujo subalansuoti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. Tačiau tai darydamos jos turėtų stengtis nesumažinti mokestinių pajamų kiekio apskritai. Skatinti darbuotojus turėti akcijų – veiksmų plane šis aspektas nenumatytas – yra dar viena svarbi tema, į kurią Komisija turėtų dar kartą atkreipti dėmesį, kaip jau yra tai dariusi anksčiau. Iš tiesų, plataus masto akcijų nuosavybės suteikimas darbuotojams, taip pat darbuotojų dalyvavimas pelno paskirstyme, jeigu tai būtų teisingai įgyvendinama, prisidėtų prie socialinės sanglaudos ir ekonominio efektyvumo. Siekiant išvengti nepagrįstos rizikos priskyrimo darbuotojams, nepaprastai svarbus jų atstovų dalyvavimas ir patikima investuotojų apsauga. Kapitalo rinkų sąjunga turėtų tapti nauja galimybe skatinti šiuos modelius, atsižvelgiant į socialinę darbotvarkę ir Europos Parlamento savo iniciatyva parengtame pranešime išsakytą raginimą.

| 3.15. | Šiomis priemonėmis būtų sparčiai sukurta pirmoji ir svari paskata kapitalo rinkų sąjungai, kartu siekiant pagrindinių, tačiau sudėtingesnių tikslų, tokių kaip didesnė konvergencija tikslinėse nemokumo teisės srityse (11 veiksmas) arba labiau integruotos Europos biržų ir prekybos vietų sistemos. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Be jau šiame pasiūlyme minėtų pasvarstymų, tam, kad politika būtų veiksminga, EESRK rekomenduotų, jog, rengiant bet kokį naują teisės aktą, reikėtų įvertinti galimą teigiamą ar neigiamą konkurencinį poveikį Europos įmonėms, kad būtų galima sustiprinti ES finansų įmones visame pasaulyje bei sutvirtinti strateginę geopolitinę ES autonomiją, jai žengiant toliau labai reikalingų klimato, socialinių reikalų ir skaitmeninių technologijų pertvarkų keliu. |
| --- | --- |

3.16.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 133, 2016 4 14, p. 17.

1

(2)  OL C 81, 2018 3 2, p. 117.

2

(3)  OL C 353, 2019 10 18, p. 23.

3

(4)  OL C 353, 2019 10 18, p. 32.

4

(5)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 346/2013 dėl Europos socialinio verslumo fondų (OL L 115, 2013 4 25, p. 18).

5

(6)  COM(2020) 590 final.

6

final

(7)  OL C 383, 2015 11 17, p. 64.

7

(8)  OL C 133, 2016 4 14, p. 17.

8

(9)  OL C 81, 2018 3 2, p. 117.

9

(10)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 462/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (OL L 146, 2013 5 31, p. 1).

10

(11)  Tolesnis kapitalo rinkų sąjungos plėtojimas: galimybės gauti kapitalo rinkos finansavimą gerinimas, visų pirma MVĮ, ir tolesnis neprofesionalių investuotojų galimybių dalyvauti kūrimas.

11

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/27

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES skaitmeninių finansų strategijos

(COM(2020) 591 final)

(2021/C 155/04)

| Pranešėjas | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |

Pranešėjas

Petru Sorin DANDEA

Bendrapranešėjis

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 11 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 237 / 0 / 5 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 11 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

237 / 0 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos paskelbtą skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį ir mano, kad jame yra sektoriaus vystymuisi skirtų strateginių teisėkūros ir ne teisėkūros elementų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komisijos pateikta keturių prioritetų programa iš esmės apima beveik visas svarbias ES finansų sektoriaus skaitmeninei transformacijai skirtos veiklos sritis. EESRK pritaria šiems Komisijos pasirinktiems sprendimams. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisija eina teisingu keliu, kliaudamasi stipriais Europos rinkos dalyviais, kurie teiks skaitmeninių finansų paslaugas, tačiau EESRK mano, kad reikėtų nepamiršti apie ypatingą specializuotų, regioninių ir (arba) kooperatiniu ar savidraudos pagrindu veikiančių vietos paslaugų teikėjų vaidmenį finansų sektoriuje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dėl skaitmenizacijos ES finansų sektoriuje vyksta didžiulis transformacijos procesas, kurį papildo plataus masto restruktūrizacijos procesai, vietos filialų uždarymas, darbuotojų profesinių kvalifikacijų pokyčiai ir visiškai naujos darbo formos. Šių didelių iššūkių negalima nepaisyti. Tai didžiulis iššūkis paslaugų teikėjams ir, žinoma, finansų sektoriaus darbuotojams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija teigia, kad reikia išnagrinėti galimybę sukurti ES skaitmeninių finansų platformą. EESRK su tuo sutinka ir rekomenduoja į šį procesą įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad siekiant įveikti su skaitmenine transformacija susijusius iššūkius ir šalinti riziką, kuriant skaitmeninę bendrąją finansinių paslaugų rinką labai svarbu reguliuoti technologijų tiekėjus, apsaugoti vartotojus, suteikti prieigą prie finansinių paslaugų, užtikrinti tinklų ir informacinių sistemų veiklos atsparumą ir saugumą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kibernetinio saugumo srityje EESRK palankiai vertina „Gaia-X“ projektą, kuriuo ketinama mesti iššūkį JAV ir Kinijos dominavimui debesijos paslaugų sektoriuje. Šiuo projektu, kuriame dalyvauja ir Europos Komisija, siekiama ES duomenų suverenumo ar duomenų valdymo per ES esantį debesijos tinklą.- |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komisijos įsipareigojimas laikytis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“ yra esminis ir labai svarbus norint įveikti naujus iššūkius, įskaitant vienodos priežiūros užtikrinimą. EESRK mano, kad nepaprastai svarbu sukurti vienodas sąlygas visoms finansų įstaigoms. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1. | 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisija pritarė skaitmeninių finansų dokumentų rinkiniui, kurį sudaro Skaitmeninių finansų strategija (1), Mažmeninių mokėjimų strategija (2), teisėkūros pasiūlymai dėl ES kriptoturto reguliavimo pagrindo (3) ir su juo susijusios paskirstytojo registro technologijos (4), taip pat pasiūlymai dėl ES skaitmeninės veiklos atsparumo reguliavimo pagrindo (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Itin dinamiškame skaitmeninių inovacijų kontekste, kurį paspartino COVID-19 krizė, Komisija siūlo strategiją, kurioje numatytas vienas strateginis tikslas, keturi prioritetai ir susiję veiksmai skaitmeninių finansų srityje. Ši strategija nagrinėjama šioje EESRK nuomonėje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisijos nustatytas strateginis tikslas – vartotojų ir įmonių labui diegti skaitmeninius finansus. Nustatomi keturi prioritetai: 1) spręsti bendrosios skaitmeninės rinkos susiskaidymo problemą finansinių paslaugų sektoriuje ir taip Europos vartotojams suteikti galimybę naudotis tarpvalstybinėmis paslaugomis bei padėti Europos finansų įmonėms plėsti savo skaitmeninę veiklą; 2) užtikrinti, kad ES reglamentavimo sistema sudarytų palankesnes sąlygas vartotojams naudingoms skaitmeninėms inovacijoms ir veiksmingam rinkos veikimui; 3) remiantis Europos duomenų strategija, sukurti Europos finansinių duomenų erdvę, taip skatinant duomenimis grindžiamas inovacijas ir, be kita ko, suteikiant platesnę prieigą prie duomenų ir galimybę keistis duomenimis finansų sektoriuje; 4) įveikti naujus su skaitmenine pertvarka susijusius iššūkius ir mažinti susijusią riziką. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | Savo iniciatyva sukurti ir įgyvendinti naują ES skaitmeninių finansų strategiją (kuri įtraukta į Komisijos skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį) Komisija patvirtina, kad finansų sektoriaus skaitmenizacija (skaitmeninių finansų paslaugos) yra nepaprastai svarbi. Ši svarba tapo ypač akivaizdi per COVID-19 krizę. Komisijos pateikta keturių prioritetų programa iš esmės apima beveik visas svarbias ES finansų sektoriaus skaitmeninei transformacijai skirtos veiklos sritis. EESRK pritaria šiems Komisijos pasirinktiems sprendimams. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija eina teisingu keliu, kliaudamasi stipriais Europos rinkos dalyviais, kurie teiks skaitmeninių finansų paslaugas, tačiau EESRK mano, kad reikėtų atsižvelgti į ypatingą specializuotų, regioninių ir (arba) kooperatiniu ar savidraudos pagrindu veikiančių paslaugų teikėjų vaidmenį finansų sektoriuje, nes šio sektoriaus įvairovė padeda patenkinti konkrečius vartotojų ir MVĮ poreikius ir prisideda prie rinkų konkurencingumo. EESRK ragina Komisiją laikytis proporcingumo principo finansų įstaigų ir jų produktų pobūdžio, masto ir kompleksiškumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisijos komunikatas yra itin techninio pobūdžio ir jame neatsižvelgiama į vieną dalyką: dėl skaitmeninimo ES finansų sektoriuje vyksta didžiulis transformacijos procesas. Jį papildo plataus masto restruktūrizacijos procesai, vietos filialų uždarymas, darbuotojų profesinių kvalifikacijų pokyčiai ir visiškai naujos darbo formos. Šių didelių iššūkių negalima nepaisyti. Tai didžiulis iššūkis paslaugų teikėjams ir, žinoma, finansų sektoriaus darbuotojams. EESRK mano, kad tose srityse, kuriose vyksta ši transformacija, būtinas socialinis dialogas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija teigia, kad gerai veikianti skaitmeninių finansinių paslaugų bendroji rinka padės pagerinti prieigą prie finansinių paslaugų vartotojams ir mažmeniniams investuotojams ES. EESRK pritaria šiam Komisijos požiūriui. Siekiant sumažinti bendrosios skaitmeninės finansinių paslaugų rinkos susiskaidymą būtina sudaryti sąlygas rinkoms vystytis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komisija teigia, kad reikia išnagrinėti galimybę sukurti ES skaitmeninių finansų platformą. EESRK su tuo sutinka ir rekomenduoja į šį procesą įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Praktinė patirtis rodo, kad skaitmeninių finansinių paslaugų bendroji rinka pasiteisins tik tokiu atveju, jeigu nauji vartotojai galės greitai ir nesudėtingai gauti finansines paslaugas (vyks vadinamasis „prisijungimas“).- EESRK atkreipia dėmesį į didžiulę problemą Komisijos išskirtose srityse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dėl kovos su pinigų plovimu taisyklių fragmentiškumo valstybėse narėse daug sudėtingesnis, o gal net neįmanomas yra tarpvalstybinis skaitmeninių tapatybių naudojimas. Klientų tapatybės nustatymo taisyklės turėtų būti suderintos visoje ES. Todėl EESRK rekomenduoja užtikrinti skaitmeninių tapatybių teisinį sąveikumą visoje Europoje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rengiant ES skaitmeninių finansų strategiją negalima pamiršti piliečių saugumo klausimo. Į strategiją turėtų būti įtraukta rekomendacija valstybėms narėms strategijos įgyvendinimo procesą papildyti teisinėmis ir organizacinėmis priemonėmis, skirtomis kovoti su tapatybės vagystėmis. Plėtojant skaitmenines paslaugas ir produktus ši problema tampa vis labiau paplitusi ir, jeigu nebus imtasi veiksmų, ji gali tapti strategijos įgyvendinimui trukdančiu veiksniu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymams sukurti inovacijoms palankią ir konkurencingą finansų rinkų sistemą, kuri būtų naudinga vartotojams ir pramonei. Tačiau kartu būtina užtikrinti, kad priežiūros praktika ir ES teisės aktai ir toliau remtųsi pagrindiniu technologijų neutralumo principu ir būtų peržiūrėti esami dokumentų pateikimo reikalavimai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vis dėlto skaitmeninėje rinkoje kai kurios finansinių technologijų bendrovės siūlo paslaugas finansų įmonėms, o kitos – su jomis konkuruoja. EESRK mano, kad Komisija, rengdama naujus reglamentus, turėtų atsižvelgti į šiuos klausimus. Todėl EESRK rekomenduoja, kad naujos taisyklės būtų orientuotos į dabartinių finansų įstaigų ir finansinių technologijų sektoriaus partnerystės rėmimą. Nors akivaizdu, kad bankai yra svarbios įstaigos, reikėtų siekti, kad teisės aktuose būtų vengiama paprasčiausiai kopijuoti ir perkelti reikalavimus, kurie nebūtinai tinka visiems finansų paslaugų tipams. Turi būti daromas skirtumas tarp į vartotoją orientuotų produktų, kurie gali būti laikomi prekėmis, ir sudėtingesnių produktų, kurių atveju nepaprastai svarbi yra aprėptis ir paslaugos po pardavimo. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK mano, jog būtina plėsti keitimąsi duomenimis, neapsiribojant finansų sektoriumi, ir primena Komisijai apie EESRK rekomendaciją (6), pateiktą dėl Komisijos komunikato dėl Europos duomenų strategijos: EESRK teigiamai įvertino Komisijos pasiūlymą dėl duomenų strategijos, kuria kaip prioritetas nustatomas tarpsektorinis keitimasis duomenimis ir skatinama, imantis konkrečiam sektoriui skirtų veiksmų, gerinti duomenų naudojimą, keitimąsi duomenimis, galimybę su jais susipažinti ir duomenų valdymą, ir pabrėžė, kad toks pagrindas turėtų būti parengtas derinant aukštus duomenų apsaugos, tarpsektorinio ir atsakingo keitimosi duomenimis standartus, aiškius konkrečiam sektoriui skirto valdymo ir duomenų kokybės kriterijus ir didesnę asmenų vykdomą duomenų kontrolę. Nepaprastai svarbu užtikrinti, kad technologijų milžinės grupei priklausančio mokėjimo padalinio surinkti duomenys nebūtų teikiami patronuojančiajai bendrovei arba sujungiami su jos turimais duomenimis. Kad šis principas veiktų, reikia užkardos tarp patronuojamosios įmonės, atsakingos už mokėjimus, ir patronuojančiosios įmonės. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad siekiant įveikti su skaitmenine transformacija susijusius iššūkius ir šalinti riziką, kuriant skaitmeninę bendrąją finansinių paslaugų rinką labai svarbu reguliuoti technologijų teikėjus, apsaugoti vartotojus, suteikti prieigą prie finansinių paslaugų, užtikrinti tinklų ir informacinių sistemų veiklos atsparumą ir saugumą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kibernetinio saugumo srityje EESRK pažymi, kad daugelis Europos sistemos finansų įstaigų naudojasi finansinių technologijų bendrovių paslaugomis, kurias teikia korporacijos už ES ribų. Komisijos pasiūlyta teisėkūros iniciatyva dėl Skaitmeninės veiklos atsparumo (DORA) (7) gali būti nepakankama tam tikrose situacijose, todėl EESRK teigiamai vertina projektą „GaiaX“, kuriuo siekiama mesti iššūkį JAV ir Kinijos dominavimui debesijos paslaugų srityje. Šiuo projektu, kuriame dalyvauja ir Europos Komisija, siekiama ES duomenų suverenumo ar duomenų valdymo per ES esantį debesijos tinklą. Kadangi mes vis labiau pasikliaujame skaitmeninėmis paslaugomis, ES suinteresuotiesiems subjektams naudingas nepriklausomumas nuo išorės debesijos paslaugų tiekėjų, o pačiai ES – savo ekonominio ir politinio suverenumo stiprinimas. Europos debesijos tinklas taip pat palengvintų duomenų srautus tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komisijos įsipareigojimas laikytis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisykles“ yra esminis aspektas norint įveikti naujus iššūkius, įskaitant vienodos priežiūros užtikrinimą. EESRK mano, kad atsižvelgiant į vis didėjančią technologijų milžinių, platformų ir technologijų bendrovių skvarbą ir naudingą technologijų įmonių veiklą finansų sektoriuje nepaprastai svarbu visiems šios srities rinkos dalyviams sukurti vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komisija svarsto strategiją, kuri būtų skirta remti bendrąjį finansinį ugdymą, akcentuojant skaitmeninimą, ir leistų į tokį ugdymą investuoti. Tokiu būdu būtų galima padidinti skaitmeninių paslaugų atvirumą ir užtikrinti geresnę apsaugą vartotojams, nepriklausomai nuo jų amžiaus, lyties ar profesijos. EESRK ragina Komisija toliau eiti šiuo keliu. |
| --- | --- |

3.15.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 591 final.

1

(2)  COM(2020) 592 final.

2

(3)  COM(2020) 593 final.

3

(4)  COM(2020) 594 final.

4

(5)  COM(2020) 595 final ir COM(2020) 596 final.

5

(6)  OL C 429, 2020 12 11, p. 290.

6

(7)  COM(2020) 595 final. Taip pat žr. susijusią EESRK nuomonę Skaitmeninis veiklos atsparumas (ECO/536 ). Žr. šio Oficialiojo lidinio p. 38).

7

Skaitmeninis veiklos atsparumas

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/31

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937

(COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD))

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos

(COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD))

(2021/C 155/05)

| Pranešėjas | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Giuseppe GUERINI

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2020 11 13
  Europos Sąjungos Taryba, 2020 11 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 235 / 1 / 8 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2020 11 13

Europos Sąjungos Taryba, 2020 11 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

235 / 1 / 8

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria dviem Europos Komisijos iniciatyvoms, t. y. pasiūlymui dėl reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 (1), ir Pasiūlymui dėl reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad Komisija turi imtis skubių veiksmų siekiant tinkamai reglamentuoti vis labiau plintantį ir vis dažniau naudojamą praktikoje, nuolat besivystantį ir sparčiai kintantį technologinį reiškinį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Todėl EESRK pritaria, kad būtina nedelsiant įgyvendinti įvairias Komisijos numatytas reguliavimo pritaikymo priemones, kurios būtinos finansinėms paslaugoms modernizuoti nepamirštant vartotojų apsaugos ir prudencinių taisyklių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Viena iš neatidėliotinų Europos veiksmų priežasčių yra ta, kad pastaraisiais mėnesiais įvairios valstybės narės patvirtino nacionalines reguliavimo priemones priimdamos teisėkūros priemones arba sektorių reguliavimo institucijų parengtas rekomendacijas ir gaires. Dėl šių priemonių gali būti sukurta suskaidyta reguliavimo sistema, o tai gali trukdyti konsoliduoti vidaus rinką ir padidinti įmonių reikalavimų laikymosi išlaidas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Todėl EESRK remia pagal bendrą reguliavimo sistemą įgyvendinamus Komisijos tikslus, kuriais siekiama: i) apsaugoti skaitmeninių finansų galutinius naudotojus; ii) išsaugoti finansinį stabilumą; iii) apsaugoti ES finansų sektoriaus vientisumą; iv) užtikrinti vienodas sąlygas įvairiems ekonomikos ir finansų sistemos dalyviams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK taip pat pritaria tikslui užtikrinti, kad pasaulinės stabilizuotosios virtualiosios valiutos (angl. stablecoins) emitentams būtų taikomi griežtesni kapitalo, investuotojų teisių ir priežiūros reikalavimai, atsižvelgiant į galimą sisteminę šių priemonių reikšmę. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina imtis konkrečių priemonių siekiant skatinti tinkamą vartotojų ir smulkiųjų investuotojų informavimą ir sąmoningumą, kad būtų sumažinta informacijos asimetrija, kuri gali jiems turėti ypač didelio neigiamo poveikio šioje nuomonėje nagrinėjamose naujose ir aukšto lygio techninio turinio srityse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti patikrinimams, atliekamiems prieš taikant šioje nuomonėje nagrinėjamuose pasiūlymuose numatytas veiklos leidimų išdavimo priemones, visų pirma tikrinti veiklos vykdytojų, kurie nori gauti leidimą, patikimumą, kad būtų išvengta neigiamų savanaudiško ir žalingo elgesio pasekmių. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kadangi paskirstytojo registro technologijos (PRT) standartizavimo ir sąveikumo lygis vis dar neleidžia tiksliai įvertinti operatorių naudojamos infrastruktūros technologinio patikimumo ir kibernetinio atsparumo, EESRK rekomenduoja kuo tiksliau apibrėžti reglamentavimo sistemą, taikytiną šioms priemonėms, kurios nuolat kinta, nes dėl pasikeitusio jų pobūdžio gali prireikti taikyti kitokias reglamentavimo nuostatas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Atsižvelgdamas į vis dar esamą technologinę riziką, EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos. Pagal bandomąją tvarką nustatoma erdvė eksperimentams kontroliuojamoje aplinkoje, kurioje leidžiama laikinai nukrypti nuo galiojančių taisyklių, taip sudarant galimybes reguliavimo institucijoms ir operatoriams palaipsniui įgyti patirties naudojant PRT rinkos infrastruktūroje, siekiant apsaugoti rinkos vientisumą ir finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nors pasiūlymas dėl bandomosios tvarkos yra sveikintinas, EESRK vis dėlto mano, kad penkerių metų terminas, per kurį Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) turi pateikti ataskaitą Komisijai, yra pernelyg ilgas, palyginti su skaitmeninių finansų technologijų raidos sparta. Be to, siekiant užtikrinti šiame etape dalyvavusių naudotojų apsaugą, reikėtų atkreipti dėmesį į pasitraukimo iš eksperimentinės bandomosios tvarkos taisykles. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Galiausiai, kalbant apie reglamento dėl kriptoturto rinkų taikymą, EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos, pagal kurią numatyta nuolatinė išimtis netaikyti reglamento dėl kriptoturto rinkų nuostatų kriptoturtui, kuris buvo išleistas į rinką prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Dėl šios išimties, jau išleisto kriptoturto atveju, iš tiesų gali atsirasti tam tikra reguliavimo išimtis, dėl kurios nukrypstama nuo vienodo požiūrio principo; „tokia pati rizika, tokia pati veikla, toks pat požiūris“. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1. | Šioje nuomonėje nagrinėjamos dvi Europos Komisijos iniciatyvos: i) Pasiūlymas dėl reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937, ir ii) Pasiūlymas dėl reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos. Šie pasiūlymai priklauso Komisijos dokumentų rinkiniui, kurį sudaro Komunikatas dėl skaitmeninių finansų strategijos ir Pasiūlymas dėl reglamento skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (DORA), kurie atitinkamai nagrinėjami EESRK nuomonėse „ES skaitmeninių finansų strategija“ (2) ir „Skaitmeninės veiklos atsparumas“ (3). |
| --- | --- |

2.1.

2.2.   Pasiūlymas dėl reglamento dėl kriptoturto rinkų (kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937)

| 2.2.1. | Reglamento dėl kriptoturto rinkų tikslas – suteikti teisinį tikrumą kriptoturto, kuriam netaikomi galiojantys ES finansinių paslaugų teisės aktai, srityje ir nustatyti vienodas taisykles kriptoturto emitentams ir susijusių kriptoturto paslaugų teikėjams (virtualiojo turto paslaugų teikėjams (angl. Virtual Asset Service Providers (VASP)). Reglamentu siekiama pakeisti esamas nacionalines sistemas, kurios šiuo metu nepatenka į galiojančių ES teisės aktų taikymo sritį, taip užtikrinant pageidaujamas vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Savo pasiūlyme Komisija pabrėžė poreikį taikyti „su valstybėmis narėmis suderintą bendrą požiūrį į kriptovaliutas, kad būtų užtikrintas supratimas, kaip optimaliai pasinaudoti jų teikiamomis galimybėmis ir šalinti potencialiai jų keliamą riziką“. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Pasiūlymu siekiama keturių tikslų: i) užtikrinti teisinį tikrumą; ii) remti inovacijas didelį potencialą turinčiame sektoriuje; iii) užtikrinti deramo lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą ir rinkos vientisumą; iv) užtikrinti finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Pasiūlymas taikomas ne tik kriptoturto emitentams, bet ir įmonėms, teikiančioms su kriptoturtu susijusias paslaugas, pavyzdžiui, įmonėms, kurios saugo klientų kriptovaliutą, subjektams, kurie leidžia klientams pirkti arba parduoti kriptovaliutą už pinigus, ir prekybos platformas valdančioms įmonėms. Todėl tarp nustatytų apsaugos priemonių – kapitalo, valdymo reikalavimai ir investuotojų teisės emitento atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Visų pirma emitentams bus taikomi griežtesni reikalavimai ypač tais atvejais, kai tam tikri su turtu susieti žetonai ir elektroniniai pinigai žetonai pripažįstami „reikšmingais“ (dėl apimties, vertės, klientų skaičiaus, kas juos prilygina pasaulinei stabilizuotajai virtualiajai valiutai). |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Todėl atsižvelgiant į realią galimybę, kad ateityje stabilizuotoji virtualioji valiuta gali tapti plačiai pripažinta ir sisteminė, į šį Komisijos pasiūlymą įtrauktos ir apsaugos priemonės, skirtos sumažinti galimą riziką finansiniam stabilumui ir tvarkingai pinigų politikai, kuri gali kilti dėl stabilizuotosios virtualiosios valiutos. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Tokios priemonės yra kriptoturtas, kurio kaina, pavyzdžiui lyginant su gerai žinomu bitkoinu, yra gana stabili, nes jis yra susietas su taip pat stabilia mainų priemone (t. y. institucine valiuta), todėl jau artimiausioje ateityje galėtų tapti plačiai paplitusia mokėjimo ir investavimo sistema. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Konkrečiau, II antraštinėje dalyje reglamentuojamas kriptoturto, išskyrus su turtu susietus žetonus ir elektroninius pinigus žetonus, viešas siūlymas ir platinimas ir nurodoma, kad emitentas turi teisę viešai siūlyti tokį kriptoturtą arba prašyti leisti juo prekiauti prekybos kriptoturtu platformoje, jei jis atitinka: i) 4 straipsnio reikalavimus, tokius kaip pareiga būti įsisteigusiu juridiniu asmeniu; ii) vykdo pareigą parengti informacinį dokumentą, vadinamąją kriptoturto baltąją knygą (5 straipsnis); iii) vykdo pareigą pranešti kompetentingoms institucijoms apie tokią kriptoturto baltąją knygą (7 straipsnis) ir ją paskelbti (8 straipsnis). |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Siekiant išvengti administracinės naštos, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) toks informacinis dokumentas (baltoji knyga) nebus privalomas, jei visas atlygis už kriptoturto siūlymą per 12 mėnesių laikotarpį bus mažesnis nei 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Komisija taip pat siūlo patikslinti dabartinę finansinių priemonių apibrėžtį (pagal kurią nustatyta Finansinių priemonių rinkų direktyvos (FPRD) taikymo sritis) nurodant, kad ji apima ir paskirstytojo registro technologija grindžiamas finansines priemones; ji taip pat siūlo nustatyti specialią kriptoturto ir elektroninių pinigų žetonų, kuriems netaikomi galiojantys finansinių paslaugų teisės aktai, reguliavimo tvarką. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Reglamente taip pat daug dėmesio skiriama kriptoturto (arba žetonų) išleidimui, kurį vykdo veiklos vykdytojai, norintys veikti Europos bendrojoje rinkoje ir kurie turi laikytis:






  — | atitinkamų žetonų emisijų ir leidimo prekiauti skaidrumo bei informacijos atskleidimo reikalavimų, |
| --- | --- | --- |

2.2.11.

—

atitinkamų žetonų emisijų ir leidimo prekiauti skaidrumo bei informacijos atskleidimo reikalavimų,

| — | stabilizuotosios virtualiosios valiutos paslaugų teikėjų ir emitentų veiklos leidimų ir priežiūros tvarkos, |
| --- | --- |

—

stabilizuotosios virtualiosios valiutos paslaugų teikėjų ir emitentų veiklos leidimų ir priežiūros tvarkos,

| — | stabilizuotosios virtualiosios valiutos emitentų ir paslaugų teikėjų veiklos, struktūros ir valdymo reikalavimų (vėlgi, reikia pažymėti, kad tai netaikoma kitiems susijusiems žetonams, pavyzdžiui, produkto žetonams (angl. utility tokens)), |
| --- | --- |

—

stabilizuotosios virtualiosios valiutos emitentų ir paslaugų teikėjų veiklos, struktūros ir valdymo reikalavimų (vėlgi, reikia pažymėti, kad tai netaikoma kitiems susijusiems žetonams, pavyzdžiui, produkto žetonams (angl. utility tokens)),

| — | vartotojų apsaugos reikalavimų, susijusių su kriptoturto išleidimu, prekyba ir saugojimu, |
| --- | --- |

—

vartotojų apsaugos reikalavimų, susijusių su kriptoturto išleidimu, prekyba ir saugojimu,

| — | priemonės, skirtos užkirsti kelią piktnaudžiavimo rinka reiškiniui ir užtikrinti rinkų, kuriose prekiaujama kriptoturtu vientisumą. |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos užkirsti kelią piktnaudžiavimo rinka reiškiniui ir užtikrinti rinkų, kuriose prekiaujama kriptoturtu vientisumą.

2.3.   Pasiūlymas dėl reglamento dėl paskirstytojo registro technologija (PRT) grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos

| 2.3.1. | Pasiūlyme dėl reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos nustatyti keturi pagrindiniai tikslai: i) užtikrinti teisinį tikrumą; ii) remti inovacijas, šalinant kliūtis naujųjų paskirstytojo registro technologijų taikymui finansų sektoriuje; iii) užtikrinti vartotojų bei investuotojų apsaugą ir rinkos vientisumą; iv) užtikrinti finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Siekiant šių tikslų pagal bandomąją tvarką numatytos atitinkamos apsaugos priemonės, pagal kurias, pavyzdžiui, bus galima prekiauti tik kai kurių rūšių finansinėmis priemonėmis taikant nuostatas, konkrečiai skirtas finansiniam stabilumui ir vartotojų bei investuotojų apsaugai užtikrinti. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Pasiūlymu dėl reglamento nustačius bandomąją tvarką, skirtą PRT rinkos infrastruktūrų bandymams, siekiama užtikrinti ES įmonėms galimybes išnaudoti visą dabartinės sistemos potencialą, taip suteikiant priežiūros institucijoms ir teisės aktų leidėjams galimybę nustatyti reglamentavimo kliūtis, o reguliavimo institucijoms ir pačioms įmonėms palaipsniui įgyti vertingų žinių apie PRT prietaiką. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Būtent dėl šių priežasčių ir atsižvelgiant į tai, kad būtina laikytis laipsniško požiūrio, bandomoji tvarka turėtų būti laikoma proporcingiausia priemone tikslams pasiekti, nes šiuo metu nėra pakankamo pagrindo atlikti nuolatinius, svarbesnius ir platesnio masto reglamentavimo pakeitimus. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Šiuo pasiūlymu, nustatant vienodus PRT rinkos infrastruktūros valdymo reikalavimus, siekiama užtikrinti teisinį tikrumą ir lankstumą rinkos dalyviams, pageidaujantiems tokią infrastruktūrą valdyti. Pagal šį reglamentą suteikti veiklos leidimai taip pat leistų rinkos dalyviams valdyti PRT rinkos infrastruktūrą ir teikti paslaugas visose valstybėse narėse vykdant tinkamą kontrolę. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Konkrečiau, 1 straipsnyje apibrėžiamas pasiūlymo dalykas ir taikymo sritis, o 2 straipsnyje pateikiamos svarbios sąvokos ir apibrėžtys, pavyzdžiui „PRT rinkos infrastruktūra“, „PRT daugiašalė prekybos sistema“ arba PRT DPS, „PRT vertybinių popierių atsiskaitymo sistema“ ir „PRT perleidžiamieji vertybiniai popieriai“. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | 3 straipsnyje aprašomi PRT perleidžiamiesiems vertybiniams popieriams, kuriais gali būti leidžiama prekiauti PRT rinkos infrastruktūrose arba kurie gali būti jose užregistruoti, taikomi apribojimai. Kalbant apie akcijas, PRT perleidžiamųjų vertybinių popierių emitento rinkos kapitalizacija arba preliminari rinkos kapitalizacija turėtų nesiekti 200 mln. EUR; viešųjų obligacijų, išskyrus valstybės obligacijas, padengtąsias obligacijas ir įmonių obligacijas, atveju ši riba yra 500 mln. EUR. PRT rinkos infrastruktūros valstybės obligacijomis neturėtų nei prekiauti, nei jas registruoti. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | 4 straipsnyje nustatomi PRT DPS taikomi reikalavimai, nesiskiriantys nuo DPS taikomų reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES (4), ir nurodomos pagal šį reglamentą galimos išimtys. 7 ir 8 straipsniuose nustatoma specialaus leidimo valdyti atitinkamai PRT DPS ir PRT vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą suteikimo procedūra ir nurodomi kompetentingai institucijai teiktini konkretūs duomenys. 9 straipsnyje nustatomas PRT rinkos infrastruktūros, kompetentingų institucijų ir ESMA bendradarbiavimas. 10 straipsnyje nurodoma, kad ne vėliau kaip praėjus penkeriems metams ESMA parengs ir Komisijai pateiks išsamią bandomosios tvarkos ataskaitą. |
| --- | --- |

2.3.8.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK remia Europos Komisijos tikslus ir šia nuomone pritaria, kad būtų naudinga ir svarbu iki 2022 m. vidurio įgyvendinti įvairias reguliavimo pritaikymo priemones, kurios būtinos finansinėms paslaugoms modernizuoti, nepamirštant užtikrinti vartotojų apsaugą ir rinkos vientisumą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Konkrečiau, pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų siekiama užtikrinti kriptoturto reguliavimo tvarkos teisinį tikrumą. Visų rūšių kriptoturtui, taip pat visiems susijusių paslaugų teikėjams taikomos reglamentavimo sistemos aiškumas yra būtina sąlyga siekiant kurti novatoriškus pridėtinę vertę turinčius sprendimus šioje rinkoje. Pasirinkimas priimti reglamentą, o ne direktyvą, visų pirma leidžia užtikrinti, kad vidaus rinkoje taikomos naujos taisyklės bus vienodos ir vienodai taikomos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pažymi, kad jau seniai laukiama Komisijos teisėkūros veiksmų, todėl nori pabrėžti, kokie šiuo metu jie yra būtini ir neatidėliotini siekiant tinkamai reglamentuoti nuolat besivystantį ir sparčiai kintantį technologinį reiškinį. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad yra naudingos priemonės, kuriomis siekiama: i) apsaugoti skaitmeninių finansų galutinius naudotojus; ii) išsaugoti finansinį stabilumą; iii) apsaugoti ES finansų sektoriaus vientisumą; iv) užtikrinti vienodas sąlygas įvairiems ekonomikos ir finansų sistemos dalyviams. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina ir remia pasiūlymą užtikrinti, kad reikšmingo kriptoturto (vadinamos pasaulinės stabilizuotosios virtualiosios valiutos) emitentams būtų taikomi griežtesni kapitalo, investuotojų teisių ir priežiūros reikalavimai. Būtina imtis reguliavimo veiksmų, kad neatsirastų centrinių bankų, šio sektoriaus valdymo institucijų ir demokratinių institucijų nekontroliuojami pinigų srautai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK palankiai vertina Komisijos klasifikavimo pastangas apibrėžti kriptoturtą ir paskirstytojo registro technologiją siekiant, kad į naudojamas apibrėžtis būtų įtrauktas įvairių rūšių kriptoturtas ir taip užtikrinta, kad šios apibrėžtys atitiks galimus būsimus technologijų ir rinkos pokyčius. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vis dėlto EESRK mano, kad išsamiau apibūdinus kriptoturto pakategores ir jų taikymo sritį, būtų galima užtikrinti didesnį aiškumą. Taip būtų galima išvengti skirtingo aiškinimo traktuojant kriptoturtą, įtrauktą į likutinę kategoriją „išskyrus su turtu susietus žetonus ir elektroninius pinigus žetonus“. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK pritaria pastangoms pasiūlymu dėl reglamento išvengti dvigubo reglamentavimo, kurias patvirtina nustatomos išimtys dėl Reglamento dėl kriptoturto rinkų taikymo (pasiūlymo 2 straipsnio 2 dalis). Šios priemonės yra tinkamos ir svarbios, nes būtina vengti reikalavimų ir pasiūlymo dėl reglamento dėl kriptoturto rinkų dubliavimosi ir, pavyzdžiui, dubliavimosi su Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Iš tiesų svarbu, kad reguliavimo sistemos viena kitai neprieštarautų, nes dėl to padidėtų reguliavimo neapibrėžtumas ir veiklos vykdytojams atsirastų pernelyg didelių reikalavimų laikymosi išlaidų ir pernelyg didelė našta, o tai gali apriboti inovacijų diegimą. Siekiant aiškiai atskirti šias dvi taikymo sritis, taigi ir užtikrinti būtiną teisinį tikrumą, reikėtų apibrėžti sąvoką „vertybiniai popieriniai žetonai“ ir kartu aiškiai nurodyti požymius, kuriais jie skiriasi nuo kriptoturto, kuris laikomas finansine priemone. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dėl šių priežasčių EESRK teigiamai vertina EBI (5) ir EVPRI (6) institucinį dalyvavimą ir praktinę patirtį tiek prieš paskelbiant šioje nuomonėje nagrinėjamus pasiūlymus, tiek tolesniame administraciniame bendradarbiavime, kurio tikimasi tarp šio sektoriaus Europos institucijų ir kompetentingų nacionalinių institucijų įgyvendinant naujas taisykles. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pasirinkdama pasiūlymą iš esmės taikyti produkto žetonams ir stabilizuotajai virtualiajai valiutai, Komisija reguliavimo priemones taiko tik su finansinėmis priemonėmis ir investiciniais produktais nesusijusiai veiklai, kurią galima apibrėžti kaip skaitmeninę teisių, susijusių su investicijomis ir verslo veikla ir valdomų naudojant paskirstytojo registro technologijas, išraišką. Taigi žetonai arba kriptoturtas turi būti susieti su konkrečiomis vertybėmis, todėl savanaudiško naudojimo rizika, dėl kurios galėtų būti kaupiamos santaupos neužtikrinant būtinų apsaugos priemonių investuotojams, yra mažesnė. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad būtina aiškesnė hibridinių žetonų (angl. hybrid token) klasifikacija. Tam tikras kriptoturtas po išleidimo iš tiesų gali pakeisti funkcijas ir kartu savo pobūdį iš anksto nustatytomis sąlygomis. Todėl būtina nustatyti aiškią reguliavimo tvarką, taikytiną tokioms besikuriančioms mišrioms priemonėms, nes dėl pasikeitusio pobūdžio gali prireikti taikyti taikyti kitokias reglamentavimo nuostatas. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK taip pat pritaria ES veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis inovacijoms, kurios gali kilti dėl naujų skaitmeninių technologijų ir būti susijusios su finansinių paslaugų teisės aktais, kuriuose ne visada spėjama atsižvelgti į sparčią technologinių inovacijų kaitą. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kalbant apie galimas perversmines finansų ir pinigų sektorių inovacijas, ypatingą dėmesį, žinoma, reikėtų skirti paskirstytojo registro technologijai (PRT), kuriai priklauso, pavyzdžiui, gerai žinoma blokų grandinės technologija, t. y. infrastruktūra, kuria grindžiama bitkoino ir kitų rūšių kriptoturto sėkmė. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESRK mano, kad siūlomais Direktyvos (ES) 2019/1937 pakeitimais ES gali užtikrinti veiksmingą galiojančių teisės aktų taikymą naujomis aplinkybėmis. Europos reglamentavimas taip pat gali užtikrinti saugų naujos reguliavimo sistemos plėtojimą, kaip numatyta pasiūlyme dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Šiais veiksmais turėtų būti užtikrintas reguliavimo aiškumas, sudarant sąlygas instituciniam finansų sektoriui pasiekti didesnį veiksmingumą plačiau naudojant paskirstytojo registro technologiją (angl. Distributed Ledger Technology, DLT), be kita ko, siekiant užkirsti kelią kartais nekontroliuojamų alternatyvių kriptovaliutų arba mokėjimo sistemų, sukurtų reglamentavimo nesilaikančių operatorių, plitimui. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Viena iš neatidėliotinų Europos veiksmų priežasčių yra ta, kad įvairios valstybės narės ėmėsi reguliavimo priemonių ir priėmė arba teisėkūros priemones, arba antrinių reguliavimo institucijų, pavyzdžiui, centrinių bankų arba finansų rinkų priežiūros institucijų pateiktas rekomendacijas ir gaires. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pritariame pagrindiniams siekiams ir tikslams, tačiau dėl šių priemonių gali būti sukurta suskaidyta ir nevienalytė vidaus rinkos reguliavimo sistema. Kai kurios valstybės narės iki šiol nesiėmė jokių iniciatyvų, o tai lemia nevienodą ir suskaidytą reglamentavimo sistemą, kurioje arba taikomos skirtingos reguliavimo priemonės, arba nepakanka reguliavimo veiksmų. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESRK mano, kad reikia užtikrinti kuo didesnį reglamento ir nacionalinių kompetentingų institucijų sprendimų, kuriuos jos priima leidimų išdavimo procese, aiškinimo nuoseklumą, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta skirtingų valstybių narių reglamentavimo arbitražo, numatant galimybę taikyti veiklos leidimą gavusioms įstaigoms veiklos leidimų perkeliamumo tvarką visoje ES. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria Komisijos sprendimui priimti specialų reglamentą, kuriuo užtikrinamas vienodas ir vienalaikiškas Europos lygmens reguliavimas, nes, pagal Sutartyse nustatytą subsidiarumo principą, vienodos ir standartizuotos taisyklės neabejotinai yra veiksmingesnės nei valstybių narių veiksmų gausa. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EESRK palankiai vertina tai, kad pagrindinis siūlomo reglamento tikslas yra užtikrinti informacijos skaidrumą ir nustatyti tinkamą leidimų suteikimo sistemą. Iki šių pasiūlymų reguliavimo sistemai trūko PRT grindžiamo veiklos leidimų suteikimo filtro, taip pat veiksmingos veiklos priežiūros. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EESRK ragina imtis konkrečių priemonių siekiant tinkamai informuoti vartotojus ir smulkiuosius investuotojus apie šiuo metu tvirtinamas naujas taisykles ir skatinti jų sąmoningumą atkreipiant dėmesį į riziką ir naudą bei galimybes, kurias finansų ir investicijų sektoriuje atveria taikomos naujos technologijos. Tai leistų sumažinti finansų sektoriui jau būdingą informacijos asimetriją, kuri gali turėti ypač didelio ir neproporcingo poveikio vartotojams ir nedidelių santaupų turėtojams, ypač dėl šioje nuomonėje nagrinėjamų klausimų, kurie yra nauji ir kuriuos sunku suprasti dėl labai techninio jų turinio. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EESRK rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti patikrinimams, atliekamiems prieš išduodant veiklos leidimus, ypač vertinant subjektų, kuriems suteiktas leidimas vykdyti veiklą, verslo patikimumą, kad būtų išvengta savanaudiško ir žalingo elgesio. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Šiuo metu atrodo vis dar nėra faktiškai užtikrintas paskirstytojo registro technologijos standartizavimo ir sąveikumo lygis, kuris leistų tiksliai įvertinti operatorių naudojamos infrastruktūros technologinį patikimumą ir kibernetinį atsparumą. Todėl reikėtų skirti dėmesį aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugos užtikrinimui. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EESRK tikisi, kad bus pasiekta konkrečios pažangos skaitmeninės veiklos atsparumo srityje; šis klausimas nagrinėjamas atskirame pasiūlyme dėl reglamento dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (DORA), kuris yra skaitmeninių finansų dokumentų rinkinio dalis; jame nagrinėjami svarbiausi finansų sektoriaus aspektai ir siekiama užtikrinti nuostatų dėl informacinių ir ryšių technologijų (IRT) rizikos teisinį aiškumą ir taip sumažinti reglamentavimo sudėtingumą ir palengvinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, kaip pabrėžiama EESRK nuomonėje „Skaitmeninės veiklos atsparumas“ (7). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Šiuo požiūriu, EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos, kuriame Komisija atsižvelgia į rinkos infrastruktūrą, skirtą sudaryti sąlygas prekiauti finansinių priemonių sandoriais ir už juos atsiskaityti kriptoturto pavidalu ir kartu išsamiai nurodo išankstinius reikalavimus ir sąlygas gauti specialų veiklos leidimą valdyti PRT daugiašalę prekybos sistemą (PRT DPS) ir šiuos reikalavimus įtraukia į priežiūros sistemą, kurią valdo sektorių priežiūros institucijos. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Be to, pagal bandomąjį tvarką nuspręsta taikyti „smėlio dėžės“ (angl. sandbox) metodą, kuriuo nustatoma kontroliuojama bandymų aplinka ir pagal kurį leidžiama laikinai nukrypti nuo galiojančių taisyklių. Šis metodas leis reguliavimo institucijoms ir operatoriams įgyti patirties naudojant paskirstytojo registro technologiją rinkos infrastruktūrose, kartu suteiks pakankamai laiko pašalinti investuotojų apsaugos, rinkos vientisumo ir finansinio stabilumo riziką. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Todėl, taikant bandomąją tvarką (arba sandbox), galima laikytis empirinio požiūrio, pagrįsto konkrečiais ir laikinais eksperimentais, kad vėlesniame etape ir atsižvelgiant į sukauptą patirtį būtų galima atlikti didesnius reglamentavimo pakeitimus, netrukdant diegti ir visapusiškai plėtoti paskirstytojo registro technologiją ir inovacijas, kurios gali atsirasti naudojant šią technologiją. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pasitraukimo iš eksperimentinės bandomosios tvarkos etapui, kad būtų užtikrinta bandyme dalyvavusių naudotojų ir subjektų apsauga. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Nors Komisijos pasiūlymas dėl bandomosios tvarkos yra sveikintinas, EESRK vis dėlto mano, kad penkerių metų terminas, per kurį Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) turi pateikti Komisijai ataskaitą, yra pernelyg ilgas, atsižvelgiant į skaitmeninių finansų technologijų raidos spartą. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai pateikus ataskaitą panaikinti bandomąją tvarką numatant laipsnišką nutraukimą, kuris leistų veiklos vykdytojams palaipsniui atsisakyti bandomosios tvarkos ir susigrąžinti kiek įmanoma daugiau su bandymu susijusių išlaidų. EESRK taip pat mano, kad bandomosios tvarkos modelis taip pat galėtų būti taikomas siekiant pripažinti vaidmenį, kurį atlieka investicinės įmonės ir bankai, vykdantys veiklą, susijusią su PRT infrastruktūros eksploatavimu teikiant prekybos vertybiniais popieriais, saugojimo ir administravimo paslaugas. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Galiausiai, kalbant apie bendrą reglamento dėl kriptoturto rinkų taikymą, EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos taikymo, pagal kurią numatyta nuolatinė išimtis netaikyti reglamento dėl kriptoturto rinkų reikalavimų kriptoturtui, kuris buvo išleistas į rinką prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir kuris priskiriamas likutinei kategorijai „išskyrus su turtu susietus žetonus ir e. pinigus žetonus“ (123 straipsnis). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Todėl EESRK ragina atidžiai įvertinti galimybę nuolat taikyti šią išimtį jau išleistam kriptoturtui, kad nebūtų pažeistas vienodo požiūrio principas: „tokia pati rizika, tokia pati veikla, toks pat požiūris“. Iš tiesų būtų tikslingiau šią nuostatą taikyti tik pereinamuoju laikotarpiu nustatant pritaikymo laikotarpį šios rinkoje jau esančios kategorijos kriptoturtui. |
| --- | --- |

3.32.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

1

(2)  EESRK nuomonė ES skaitmeninių finansų strategija (ECO/534) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27).

2

ES skaitmeninių finansų strategija

(3)  EESRK nuomonė Skaitmeninės veiklos atsparumas (ECO/536) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 38).

3

Skaitmeninės veiklos atsparumas

(4)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

4

(5)  Europos bankininkystės institucija (angl. European Banking Authority).

5

European Banking Authority

(6)  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (angl. European Securities and Markets Authority).

6

European Securities and Markets Authority)

(7)  EESRK nuomonė Skaitmeninės veiklos atsparumas (ECO/536) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 38).

7

Skaitmeninės veiklos atsparumas

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/38

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansų sektoriaus skaitmeninės veiklos atsparumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 909/2014

(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD))

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2006/43/EB, 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 ir (ES) 2016/2341

(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

(2021/C 155/06)

| Pranešėjas | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Pranešėjas

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2020 12 17
  Europos Sąjungos Taryba, 2020 12 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 53 straipsnio 1 dalis, 114 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 243 / 1 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2020 12 17

Europos Sąjungos Taryba, 2020 12 22

Teisinis pagrindas

SESV 53 straipsnio 1 dalis, 114 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

243 / 1 / 4

1.   
  Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlytą aktą dėl skaitmeninės veiklos atsparumo (angl. Digital Operational Resilience Act, DORA), nes juo siekiama suteikti teisinį aiškumą dėl informacinių ir ryšių technologijų (IRT) rizikos nuostatų, sumažinti reguliavimo sudėtingumą, nustatyti bendrą IRT rizikai mažinti skirtų standartų rinkinį ir padėti pasiekti suderintą požiūrį į priežiūrą, taip pat užtikrinant teisinį tikrumą ir būtinas apsaugos priemones finansų įmonėms ir IRT teikėjams. DORA ne tik padidinamas sektoriaus atsparumas IRT srityje kylančiai rizikai, ši sritis domina ir daugelį suinteresuotųjų subjektų, įskaitant klientus, investuotojus ir darbuotojus, ir prisideda prie darnaus vystymosi įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK rekomenduoja didinti DORA veiksmingumą imantis šių veiksmų: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | į DORA taikymo sritį įtraukti bet kokį pagrindinių finansinių paslaugų teikėją, vykdantį finansinę veiklą, ir neįtraukti IRT paslaugų naudojimo ne ypatingos svarbos funkcijoms atlikti; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | užtikrinti apibrėžčių ir taikymo srities nuoseklumą tarp DORA pasiūlymo ir Europos priežiūros institucijų (EPI) paskelbtose gairėse nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | kalbant apie IRT valdymą, verčiau naudotis sistema, orientuota į principais ir rizika pagrįstą metodą, kuriuo palengvinamas perspektyvios, lanksčios ir rizikos atžvilgiu proporcingos kontrolės įgyvendinimas; |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | kalbant apie su IRT susijusius incidentus, visapusiškai suderinti DORA su Finansinio stabilumo tarybos reagavimo į kibernetinius incidentus ir atsigavimo priemonių rinkiniu; |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | kalbant apie skaitmeninės veiklos atsparumo testavimą, pabrėžti ne tik finansų įstaigos dydį, bet ir paslaugos sudėtingumą bei ypatingos svarbos pobūdį; taip pat vengti privalomų veiklos rangos paslaugų, kurias vykdo ribotas išorės testuotojų skaičius, ir siekti testavimo rezultatų abipusio pripažinimo; |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | sujungti veiklos rangos paslaugoms keliamus reikalavimus į vieną taisyklių sąvadą, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą visiems rinkos dalyviams ir patikimai atitikti priežiūros lūkesčius; |
| --- | --- |

1.2.6.

| 1.2.7. | užtikrinti visišką atsakingosios priežiūros institucijų rekomendacijų vykdymą ir aiškiai apibrėžti įvairių institucijų, dalyvaujančių vykdant ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių priežiūrą, vaidmenį ir atsakomybę; |
| --- | --- |

1.2.7.

| 1.2.8. | užtikrinti galimybę naudotis veiklos rangos paslaugomis, kurios laikomos ypatingos svarbos paslaugomis trečiosiose valstybėse įsteigtoms paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims, kad nebūtų ribojama įmonių laisvė sudaryti sutartis ir galimybė naudotis aukštos pridėtinės vertės paslaugų teikėjų teikiamomis paslaugomis; |
| --- | --- |

1.2.8.

| 1.2.9. | įtraukti proporcingumo principą į nuobaudų tvarką, vengiant atgrasyti IRT teikėjus teikti paslaugas ES finansų sektoriaus subjektams, ir atsisakyti dabartinės nuorodos į pasaulinę apyvartą; |
| --- | --- |

1.2.9.

| 1.2.10. | suteikti daugiau aiškumo dėl įmonių galimybių dalytis informacija apie kibernetines grėsmes, užtikrinant, kad tokie susitarimai būtų sudaryti savanoriškai ir kad į DORA pasiūlymą būtų įtraukta aiški nuostata, leidžianti keistis asmens duomenimis. |
| --- | --- |

1.2.10.

| 1.2.11. | Būtų galima apsvarstyti galimybę padidinti pasiūlyme nurodytą atleidimo nuo PVM ribą įtraukiant labai mažas ir mažąsias įmones – kaip nustatyta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (1) I priedo 2 straipsnio 2 punkte, tai įmonės, kuriose dirba mažiau nei 50 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta ir (arba) metinis balansas neviršija 10 mln. EUR, taip pat proporcingai sumažinti MVĮ taikomų reikalavimų skaičių, atsižvelgiant į įmonių skaitmeninės rizikos profilį. |
| --- | --- |

1.2.11.

| 1.3. | EESRK remia atsakingųjų priežiūros institucijų įgalėjimą vykdyti ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių audito ir tikrinimo procedūras, nes taip atsakingosios priežiūros institucijos geriau suprastų riziką, kurią gali sukelti ypatingos svarbos paslaugas teikiančios trečiosios šalys, ir tai galėtų padėti supaprastinti bankų veiklos rangos paslaugų procedūras. |
| --- | --- |

1.3.

2.   
  Bendra informacija

| 2.1. | Europos vartotojai ir įmonės vis labiau naudojasi skaitmeninėmis finansinėmis paslaugomis, o tai susiję su rinkos dalyviais, kurie diegia vis novatoriškesnius sprendimus, grindžiamus naujomis technologijomis. Skaitmeninė pertvarka yra labai svarbi Europos atsigavimui ir siekiant sukurti tvarią ir atsparią Europos ekonomiką. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atsižvelgdama į savo prioritetus užtikrinti Europos pasirengimą skaitmeniniam amžiui ir sukurti ateičiai pritaikytą ekonomiką, kuri būtų naudinga žmonėms, Europos Komisija pasiūlė skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį. Dokumentų rinkinyje išdėstomos priemonės, kuriomis siekiama toliau sudaryti sąlygas plėtoti ir remti skaitmeninių finansų potencialą skatinant inovacijas ir konkurenciją, kartu mažinant iš to kylančią riziką. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Be pasiūlymo dėl skaitmeninės veiklos atsparumo, į skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį įtraukta nauja ES finansų sektoriaus skaitmeninių finansų strategija (2) ir pasiūlymas dėl reglamento dėl kriptoturto rinkų kartu su pasiūlymu dėl reglamento dėl paskirstytojo registro technologija grindžiamoms rinkos infrastruktūroms skirtos bandomosios tvarkos (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Skaitmeninės veiklos atsparumas – tai įmonių gebėjimas užtikrinti, kad jos galėtų atlaikyti visų rūšių su informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) susijusius sutrikimus ir grėsmes. Vis didėjanti finansų sektoriaus priklausomybė nuo programinės įrangos ir skaitmeninių procesų reiškia, kad IRT rizika yra esminis finansų sektoriaus bruožas. Finansų įmonės tapo kibernetinių išpuolių, dėl kurių vartotojams ir įmonėms daroma didelė finansinė ir reputacijos žala, taikiniais. Šią riziką reikia gerai suprasti ir valdyti, ypač nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nors po 2008 m. finansų krizės įvykdytomis reformomis buvo sustiprintas ES finansų sektoriaus atsparumas, IRT rizikos klausimai buvo sprendžiama tik netiesiogiai. Išsamios Europos lygmens skaitmeninės veiklos atsparumo reguliavimo sistemos trūkumas paskatino pasikliauti nacionalinėmis reguliavimo iniciatyvomis. Tačiau tai turėjo ribotą tarpvalstybinį veiksmingumą ir nulėmė bendrosios rinkos susiskaidymą, o tai pakerta ES finansų sektoriaus stabilumą ir vientisumą. Atsižvelgdama į tai, Komisija siūlo sukurti išsamią ES finansų rinkos subjektų skaitmeninės veiklos atsparumo sistemą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl skaitmeninės veiklos atsparumo (DORA) (4) siekiama sustiprinti ir racionalizuoti finansų sektoriaus subjektų atliekamą IRT rizikos valdymą, nustatyti išsamų IRT sistemų atsparumo testavimą, skatinti keitimąsi informacija, padidinti priežiūros institucijų informuotumą apie kibernetinę riziką ir su IRT susijusius incidentus, taip pat finansų priežiūros institucijoms suteikti įgaliojimus prižiūrėti riziką, kylančią dėl finansų sektoriaus subjektų priklausomybės nuo IRT paslaugas teikiančių trečiųjų šalių. Pasiūlymu taip pat siekiama sukurti nuoseklų pranešimo apie incidentus mechanizmą, kuris galėtų padėti sumažinti finansų rinkos subjektams tenkančią administracinę naštą ir padidinti priežiūros veiksmingumą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija taip pat pristatė pasiūlymą dėl direktyvos (5), nes norint pasiekti pasiūlyme dėl skaitmeninės veiklos atsparumo nustatytus tikslus būtina nustatyti laikiną išimtį daugiašalėms prekybos sistemoms ir iš dalies pakeisti arba paaiškinti tam tikras galiojančių ES finansinių paslaugų direktyvų nuostatas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Apskaičiuota, kad IRT – vieno didžiausių pasaulyje ekonomikos sektorių – rinkos vertė 2019 m. siekė daugiau kaip penkis trilijonus JAV dolerių, o 2022 m. viršys šešis trilijonus. Nuolatinis augimas primena apie vis didėjantį technologijų paplitimą ir svarbą šiuolaikinėje visuomenėje. Pagal poveikio vertinimą, kuris atliktas rengiant pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, finansų sektorius yra didžiausias IRT naudotojas pasaulyje, jam tenka apie 20 proc. visų IRT skiriamų išlaidų. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | COVID-19 paskatino skaitmeninių finansinių paslaugų plitimą, o finansų įstaigų filialų tinklais naudojamasi ne visu pajėgumu. Tai paskatins investicijas į skaitmenines savitarnos priemones, atvirąsias finansų taikomąsias programas ir pridėtinę vertę kuriančias paslaugas. Apskritai finansų įstaigos dėl dabartinės padėties turės daugiau investuoti į IT infrastruktūrą, teikti pirmenybę ypatingos svarbos darbo krūvių perkėlimui ir esamų programėlių atnaujinimui. Europos finansų sektoriuje jau vyksta didžiulė skaitmeninė pertvarka, o jo gebėjimas konkuruoti pasauliniu mastu labai priklausys nuo Europos institucijų galimybių pasinaudoti pažangiausiomis technologijomis. |
| --- | --- |

2.9.

3.   
  Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlytą aktą dėl skaitmeninės veiklos atsparumo (DORA), kuriame atsižvelgiama į daugelį finansų sektoriaus išreikštų abejonių ir kuriuo siekiama suteikti teisinį aiškumą dėl IRT rizikos nuostatų, sumažinti reguliavimo sudėtingumą ir sumažinti administracinę naštą, atsirandančią dėl įvairių taisyklių, taikomų finansų rinkos subjektams visoje ES. DORA ne tik padidinamas sektoriaus atsparumas IRT srityje kylančiai rizikai – šis aktas aktualus ir tam tikriems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant klientus, investuotojus ir darbuotojus, ir prisideda prie darnaus vystymosi įgyvendinimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK mano, kad DORA yra svarbus žingsnis nustatant bendrus standartus tam, kad būtų sumažinta IRT rizika ir lengviau pasiektas suderintas požiūris į priežiūrą, tačiau reikia elgtis atsargiai, kad būtų išvengta kliūčių, kurios galėtų sutrukdyti ES finansų įstaigoms dalyvauti pasauliniame inovacijų procese. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, jog bendras tikslas būtų siekti, kad ES valdžios institucijos nustatytų proporcingą ir rizika pagrįstą tvarką, kuria priežiūros institucijoms būtų suteikiamos priemonės, skirtos padėti joms išspręsti savo problemas, taip pat užtikrinant teisinį tikrumą ir būtinas apsaugos priemones finansų įmonėms ir IRT teikėjams. |
| --- | --- |

3.3.

4.   
  Konkrečios pastabos

4.1.   Taikymo sritis ir besidubliuojantys reguliavimo klausimai

4.1.1.   Papildomų susijusių finansų rinkos dalyvių įtraukimas

Nors EESRK pripažįsta ir palankiai vertina plačią finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas pasiūlytas teisės aktas, kuriame užtikrinamas nuoseklus reikalavimų taikymas ES finansų sektoriuje, apimtį, rekomenduojame, kad ES politikos formuotojai įtrauktų finansų rinkos dalyvius, kurie nepatenka į šio siūlomo teisės akto taikymo sritį, pavyzdžiui, hipotekos kreditų teikėjus ir vartojimo kredito teikėjus – tai reikėtų daryti tinkamu mastu ir atsižvelgiant į riziką, kurią jie gali kelti sistemai. Kiekvienam finansinių paslaugų teikėjui, vykdančiam tą pačią veiklą ir prisiimančiam tą pačią riziką, turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės ir priežiūra, kad būtų užtikrinta tokia pati būtiniausia skaitmeninės veiklos atsparumo sistema, apsauganti vartotojus ir finansinį stabilumą.

4.1.2.   Suderinamumas tarptautiniu ir ES lygmenimis, taip pat su galiojančiais reglamentais

Itin svarbu suteikti aiškumo įmonėms, ypač toms, kurios veikia tarpvalstybiniu mastu, užtikrinant, kad apibrėžtys ir terminai būtų nuoseklūs, ir vengiant dubliavimosi, sutapimų ir skirtingo aiškinimo, kaip atitikti panašius reguliavimo lūkesčius skirtingose jurisdikcijose. EESRK rekomenduoja ES politikos formuotojams iš dalies pakeisti veiklos atsparumo apibrėžtį, kad ji atitiktų Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) apibrėžtį (6), ir užtikrinti, kad ši veiklos atsparumo tvarka taptų pagrindine ES finansų įstaigoms taikoma tvarka, tuo išvengiant prieštaravimų su kitomis institucijomis. Be to, daugelis DORA nustatytų principų ir reikalavimų jau yra apibrėžti esamose veiklos rangos paslaugų teikimo gairėse (7). IRT rizika ir saugumo rizikos valdymo reikalavimai taip pat jau apibrėžti Europos bankininkystės institucijos (EBI) gairėse. Kad būtų galima suderinti ES reguliavimo reikalavimus, bus labai svarbu užtikrinti apibrėžčių ir taikymo srities nuoseklumą tarp DORA pasiūlymo ir EPI paskelbtų gairių reikalavimų.

| 4.1.3. | EESRK taip pat rekomenduoja Europos Komisijai įsitikinti, kad šiuo metu vykstančioje Kibernetinio saugumo (TIS) direktyvos peržiūroje ir pasiūlyme dėl DORA būtų pateikiamos tos pačios apibrėžtys ir reikalavimai, taikomi finansų sektoriaus subjektų pranešimų apie kibernetinius incidentus politikai. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   IRT rizikos valdymas

Kai kurie sistemos elementai yra pernelyg orientuoti į atitiktį, o ne į tai, kaip įmonės gali parodyti rezultatus taikydamos principais ir rizika grindžiamus metodus. Kadangi jie yra pernelyg nurodomieji ir detalūs, kyla pavojus, kad laikui bėgant jie taps nebeaktualūs, nes kibernetinės ir IRT rizikos aplinka keičiasi. EESRK rekomenduoja taikyti labiau principais ir rizika grindžiamus metodus, kuriais palengvinamas kontrolės priemonių įgyvendinimas ir kurie būtų perspektyvūs, proporcingi ir atitiktų riziką.

4.3.   Su IRT susiję incidentai

EESRK rekomenduoja visiškai suderinti Finansinio stabilumo tarybos neseniai paskelbtą reagavimo į kibernetinius incidentus ir atsigavimo priemonių rinkinį (8), kuriame pateikiama geriausia pranešimų apie įvykius patirtis, ir DORA numatytus su IRT susijusių incidentų valdymo, klasifikavimo ir pranešimo apie juos siūlymus. Esama dubliavimosi, kuris sukelia reguliavimo netikrumą ir padidina reguliavimo naštą įmonėms.

4.4.   Skaitmeninės veiklos atsparumo testavimas

| 4.4.1. | Nors EESRK palankiai vertina visos Europos grėsmėmis grindžiamo skverbimosi testavimo tvarką visoje ES, nes tai padidins veiksmingumą ir sumažins susiskaidymą, Komitetas rekomenduoja kompetentingoms institucijoms sutelkti dėmesį ne tik į finansų įstaigos dydį ar aprėptį, bet ir į paslaugos sudėtingumą ir svarbą, atsižvelgiant į proporcingumo principą, prireikus panaikinant skirtumą tarp visų finansų įstaigų bazinio testavimo ir sudėtingesnio reikšmingų finansų įstaigų testavimo ir užtikrinant, kad mažesnių finansų rinkos subjektų klientai būtų vienodai apsaugoti ir kad būtų sudaromos vienodos sąlygos visiems finansų rinkos subjektams. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESRK rekomenduoja, kad užsakyti testavimo paslaugas išorės testuotojams nebūtų privaloma, nes išorės testuotojų skaičius yra ribotas. Iš tiesų, įmonės gali turėti savo vidines testuotojų grupes, kurios yra susipažinusios su įmonės aplinka ir geba greitai atlikti sudėtingesnius ir tikslingesnius testus. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Reikėtų peržiūrėti IRT paslaugas teikiančių trečiųjų šalių įtraukimą į grėsmėmis grindžiamo skverbimosi testavimo procesą. Tai, kad IRT paslaugas teikiančios trečiosios šalys gali teikti paslaugas daugybei klientų, gali sukelti reikšmingą testavimo dubliavimąsi, o tai savo ruožtu gali sukelti atitinkamą riziką IRT paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims ir jų klientams. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Be to, EESRK rekomenduoja aiškiai nurodyti abipusį testavimo rezultatų pripažinimą, atsižvelgiant į jo vaidmenį mažinant riziką ir užtikrinant sklandų bendrosios rinkos veikimą, taip pat siekiant išvengti tarpvalstybinių finansų rinkos subjektų išlaidų didėjimo. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   IRT trečiųjų šalių rizikos valdymas ir ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių priežiūros sistema

4.5.1.   Nuoseklumo užtikrinimas su esamomis veiklos rangos paslaugų gairėmis

EESRK palankiai vertina tai, kad DORA nustatyta bendra patikimo IRT trečiųjų šalių rizikos valdymo visiems finansų rinkos dalyviams visoje Europoje reguliavimo sistema. Tačiau bus nepaprastai svarbu užtikrinti visišką šio bendro pagrindo, išdėstyto pagrindiniuose principuose (25, 26 ir 27 straipsniai), suderinimą su esamomis taisyklėmis, tokiomis kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) gairės dėl veiklos rangos paslaugų (t. y. pašalinti esamą „veiklos rangos paslaugų“ ir „trečiųjų šalių paslaugų“ taikymo srities dichotomiją (9)). Be to, manome, kad tai yra puiki galimybė ES institucijoms sujungti veiklos rangos paslaugoms keliamus reikalavimus į vieną reglamentą (jis būtų pakankamai detalus, kad būtų išvengta aiškinimo skirtumų), kuris galėtų suteikti teisinį tikrumą visiems rinkos dalyviams ir patikimai atitikti priežiūros institucijų lūkesčius.

4.5.2.   Reikalavimai, taikomi ypatingos svarbos arba svarbiai veiklos rangai

Laikantis reglamento 25 straipsnio 2 dalies, siekiant išlaikyti į riziką orientuotą požiūrį, reglamente turi būti konkrečiau nustatyta, kaip bus taikomas proporcingumo principas, konkrečiai nurodant reikalavimus, kurie būtų taikomi ypatingos svarbos arba svarbiai veiklos rangai, ir tie, kurie būtų taikomi visoms kitoms veikloms (10). EESRK rekomenduoja, kad IRT paslaugų naudojimas ne ypatingos svarbos funkcijoms turėtų nepatekti į DORA taikymo sritį.

4.5.3.   Ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių tiesioginės priežiūros sistema

EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlyme pristatoma tiesioginės priežiūros sistema, leisianti finansų įstaigoms nuolat stebėti ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių veiklą, jei nėra ES horizontaliosios sektorinės nepriklausomos sistemos. Siūlomame reglamente ES institucijos turėtų pripažinti, kad kai ypatingos svarbos IRT teikėjas prižiūrimas pasitelkiant šią sistemą, finansų įstaigų rizika sumažėja dėl nuolatinės jų veiklos stebėsenos. Todėl ši naujoji priežiūros sistema turėtų padėti racionalizuoti bankų veiklos rangos paslaugų procedūras, palengvindama dalį naštos, kurią šiuo metu patiria finansų rinkos subjektai, pavyzdžiui, atliekant ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių audito ir tikrinimo procedūras.

| 4.5.4. | EESRK remia atsakingųjų priežiūros institucijų įgalėjimą vykdyti ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių audito ir tikrinimo procedūras, nes taip atsakingosios priežiūros institucijos geriau suprastų riziką, kurią gali sukelti ypatingos svarbos paslaugas teikiančios trečiosios šalys, kadangi jos turėtų iš pirminių šaltinių gautą informaciją apie procesus ir patalpas, kuriose vykdoma veikla, užuot kliovęsi dabartinėmis prižiūrimų finansų įstaigų teikiamomis ataskaitomis ir nacionalinių kompetentingų institucijų atliekamais patikrinimais. Nors turėtų būti laikomasi finansų rinkos subjektų rizikos mažinimo politikos ir jiems toliau taikoma teisinė prievolė, jei patikrinimą ir auditą jau atliko atsakingoji priežiūros institucija, finansų įstaigos turėtų turėti galimybę pasinaudoti šiuo papildomu saugumo lygiu ir joms nereikėtų jų atlikti iš naujo. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.5.5.   Atsakingoji priežiūros institucija ir nacionalinės kompetentingos institucijos

Baigus priežiūros procesą, atsakingosios priežiūros institucijos rekomendacijas vykdys nacionalinės kompetentingos institucijos, kurios gali turėti savo požiūrį, kaip įgyvendinti atsakingosios priežiūros institucijos išvadas ypatingos svarbos paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims. EESRK rekomenduoja užtikrinti visišką aiškumą dėl skirtingų institucijų vaidmens ir atsakomybės, kad būtų išvengta situacijos, kai aiškinimų skirtumai skirtingai veikia kiekvieną ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių klientą, priklausomai nuo jų kompetentingos institucijos, ir taip sumažinti susiskaidymo riziką. Turėtų būti užtikrintas visiškas šių rekomendacijų vykdymas, turint omenyje nekonkrečias dabartinio 37 straipsnio nuostatas dėl jų privalomumo.

4.5.6.   Laikinasis ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių veiklos sustabdymas

DORA suteikia nacionalinėms finansų reguliavimo institucijoms teisę reikalauti, kad klientai laikinai sustabdytų arba nutrauktų naudojimąsi IRT paslaugų teikėjo paslaugomis, iki kol bus pašalinta rekomendacijose nustatyta rizika. Reikalavimai nedelsiant nutraukti darbą su ypatingos svarbos paslaugas teikiančia trečiąja šalimi neabejotinai paveiktų esamų ar būsimų verslo ir komercinių sprendimų priėmimo procesą (pavyzdžiui, sulaikytų nuo investicijų ES) ir galėtų turėti įtakos finansiniam stabilumui. Prieš priimdamos šį sprendimą, kompetentingos institucijos, be kitų veiksnių, turėtų atidžiai apsvarstyti galimą neigiamą paslaugos nutraukimo poveikį finansų rinkos subjektams, naudojantiems šias konkrečias ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių paslaugas (11), nustatyti aiškius šiam reikalavimui taikomus kriterijus ir apsvarstyti galimas taisomąsias priemones.

| 4.5.7. | Be to, rekomenduojame, kad tokiu atveju finansų rinkos subjektai būtų apie tai iš anksto informuoti ir jiems turėtų būti suteikta pakankamai laiko pokyčiams įgyvendinti. |
| --- | --- |

4.5.7.

4.6.   Europos finansų įmonių konkurencingumo pasaulyje išsaugojimas

| 4.6.1. | Naujoji sistema turi išsaugoti Europos finansų įmonių galimybes naudotis bent tomis pačiomis technologijomis, kaip ir jų konkurentai pasaulyje. ES finansų įmonės konkuruoja pasauliniu mastu, o būsima ES reguliavimo sistema neturėtų pakenkti šiems ES verslams, ribodama jų galimybes naudotis pažangiausiomis technologijomis, žinoma, jei tik šių technologijų teikėjai atitinka ES atsparumo ir saugumo standartus. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.6.2.   Trečiosiose šalyse įsteigtos paslaugas teikiančios trečiosios šalys

Reglamentu neturėtų būti apribojama galimybė užsakyti veiklos rangos paslaugas, kurios laikomos ypatingos svarbos trečiosiose šalyse įsteigtoms paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims. Šis apribojimas neabejotinai ribotų atskirų subjektų laisvę sudaryti sutartis ir Europos finansų įstaigų galimybes naudotis aukštą pridėtinę vertę sukuriančių paslaugų teikėjų paslaugomis, kurių Europoje greičiausiai bus nepakankamai. Tai yra dar aktualiau, nes siūloma priežiūros sistema taikoma tik finansų sektoriui, sukuriant nevienodas sąlygas kitiems subjektams, kuriems netaikomas šis reglamentas, ir tai gali padidinti koncentracijos riziką, kurios DORA siekia išvengti.

4.6.3.   Didžiulės nuobaudos, grindžiamos pasauline apyvarta

DORA numatytos didžiulės nuobaudos IRT teikėjams, grindžiamos jų pasauline apyvarta, jei jie nevykdo ES finansų priežiūros institucijų prašymų. Neproporcingas šių nuobaudų taikymas gali atgrasyti pasaulinius IRT teikėjus nuo paslaugų teikimo ES finansų įmonėms, o tai iš tikrųjų gali apriboti teikėjų, kurių paslaugomis galėtų naudotis ES finansų įmonės, pasirinkimą. Be to, tai atgrasytų ne ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių teikėjus nuo priežiūros tvarkos laikymosi, nes jie bijotų būti nubausti neproporcingomis baudomis, o taip sumažėtų konkurencija pradinės grandies rinkoje. EESRK pasisako už tai, kad nuobaudų skyrimo tvarkoje būtų nustatytas tam tikras proporcingumo lygis, nes tai yra labai svarbu siekiant išvengti IRT teikėjų, norinčių teikti paslaugas ES finansų rinkos subjektams, atgrasymo.

4.7.   Dėl keitimosi informacija susitarimo

| 4.7.1. | Kadangi norint efektyviai nustatyti atakos vektorius ir izoliuoti galimas grėsmes bei užkirsti joms kelią, gyvybiškai svarbu laiku keistis informacija, EESRK palankiai vertina nuostatą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas finansų įstaigoms savanoriškai keistis informacija apie kibernetines grėsmes. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Taip pat rekomenduojame ES valdžios institucijoms šiame pasiūlyme numatyti aiškų pagrindą, leidžiantį keistis asmenine informacija (pavyzdžiui, IP adresais), nes tai sumažintų neapibrėžtumą ir padidintų finansų rinkos subjektų galimybes sustiprinti savo saugumo pajėgumus, geriau nustatyti grėsmes ir sumažinti tarp jų plintančio neigiamo poveikio riziką. Daugiau aiškumo reikia dėl duomenų konfidencialumo ir (arba) neskelbtino jų pobūdžio. |
| --- | --- |

4.7.2.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

1

(2)  Žr. EERSK nuomonę ECO/534 – ES skaitmeninių finansų strategija (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27).

2

ES skaitmeninių finansų strategija

(3)  Žr. EESRK nuomonę ECO/535 – Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 31).

3

Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija

(4)  COM(2020) 595 final.

4

final

(5)  COM(2020) 596 final.

5

final

(6)  Bazelio bankų priežiūros komitetas, Veiklos atsparumo principai,2020 m. lapkričio 6 d.

6

Veiklos atsparumo principai,

(7)  Gairės, kurias parengė EBI, EIOPA, taip pat ESMA gairių projektas, dėl kurių buvo konsultuojamasi.

7

(8)  Finansinio stabilumo taryba, Galutinė ataskaita dėl veiksmingos praktikos reaguojant į kibernetinius incidentus ir atsigavimo, 2020 m. spalio 19 d.

8

Galutinė ataskaita dėl veiksmingos praktikos reaguojant į kibernetinius incidentus ir atsigavimo

(9)  DORA nurodytos tik „IRT paslaugas teikiančių trečiųjų šalių paslaugos“, kurioms taikomi pagrindiniai IRT trečiųjų šalių rizikos patikimo valdymo principai (V skyrius), o EBI gairėse dėl veiklos rangos paslaugų taikymo sritis grindžiama veiklos rangos paslaugų apibrėžtimi, kurioje teigiama, kad veikla atliekama periodiškai arba nuolat (26 dalis). EBI gairėse taip pat sudarytas išimčių, kurios nelaikomos veiklos rangos paslaugomis, sąrašas (28 dalis).

9

(10)  Vėlgi, taip pat bus labai svarbu suderinti „ypatingos svarbos arba svarbių funkcijų“ apibrėžtį tiek DORA, tiek EBI gairėse dėl veiklos rangos paslaugų. Visų pirma, EBI gairėse apibrėžiami veiksniai, į kuriuos finansų įstaigos turėtų atsižvelgti vertindamos, ar veiklos rangos paslaugų susitarimas yra susijęs su ypatingos svarbos ar svarbia funkcija (29, 30 ir 31 straipsniai).

10

(11)  Vienas iš kriterijų, pagal kurį IRT teikėjas bus laikomas ypatingos svarbos teikėju, būtų paslaugas teikiančios trečiosios šalies pakeičiamumas, atsižvelgiant į realių alternatyvų trūkumą arba į sunkumus iš dalies ar visiškai pakeisti paslaugų teikėją (28 straipsnio 2 dalis). Tokiu atveju finansų įstaigoms būtų sunku užsakyti atlikti paslaugą kitam paslaugų teikėjui. Be to, reikalavimas, kad finansų įstaigos užsakytų atlikti paslaugas kitam paslaugų teikėjui, galiausiai prisidėtų prie didesnės koncentracijos Europos rinkoje, o tai prieštarautų šio reglamento tikslams.

11

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/45

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Sąjungos Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“

(COM(2020) 575 final)

(2021/C 155/07)

| Pranešėjas | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Pranešėjas

Krzysztof BALON

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 11 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 25 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 237 / 2 / 22 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 11 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 25

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

237 / 2 / 22

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina tai, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamente (1) galiausiai patvirtinta faktinio pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių dalyvavimo rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus reikšmė. Komitetas taip pat pasisako už tai, kad būtų nustatytas privalomo sąlygiškumo principas, pagal kurį būtų reikalaujama, kad vyriausybės, laikydamosi ES lygmeniu apibrėžtų būtiniausių standartų, įtrauktų socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas į nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų ir kitų priemonių pagal daugiametę finansinę programą (DFP) rengimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad norint veiksmingai vykdyti bendrus 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos veiksmus ir sėkmingai įgyvendinti Europos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, labai svarbu stiprinti palankias sąlygas ekonominei plėtrai ir, visų svarbiausia, užtikrinti visišką bendrosios rinkos veikimą. Tai visų pirma susiję su kliūčių laisvam asmenų ir prekių judėjimui pašalinimu. Atvirų sienų išlaikymas Šengeno erdvėje vis dar yra vienas iš pagrindinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo, taip pat Europos solidarumo ir tapatumo skatinimo klausimų. EESRK mano, kad valstybės narės neturėtų nustatyti jokių taisyklių, kuriomis būtų tiesiogiai ar netiesiogiai ribojama judėjimo laisvė, išskyrus atvejus, kai tokios taisyklės koordinuojamos ES lygmeniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pažymi, kad valstybės skola, kuri atsiranda dėl skolinimosi siekiant finansuoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (toliau – EGADP) programas, neturėtų būti našta ES ateities kartoms. Todėl EESRK rekomenduoja valstybėms narėms skirti EGADP lėšų biudžeto išlaidoms, susijusioms su dabartine krize, ir tuo pasinaudoti kaip galimybe užtikrinti, kad mūsų ekonomika ir visuomenė taptų tvarios ir teisingos. EESRK taip pat pripažįsta, kad siekiant ateities kartoms užtikrinti ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį tvarumą, reikia viešųjų investicijų į infrastruktūrą ir švietimą. Be to, tai taip pat yra pagrindas siekiant užtikrinti gerovę, pajamas ir konkurencingumą ilgalaikėje perspektyvoje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kartu atsižvelgdamas į tai, kad pagal EGADP išduotos paskolos yra išskirtinė priemonė, taikoma išimtinėmis aplinkybėmis, EESRK siūlo apsvarstyti galimybę vidutinės trukmės laikotarpiu šių paskolų neįtraukti į valstybių narių biudžeto deficito skaičiavimus pagal ES fiskalinę sistemą. Be to, būtina tęsti ekonominę plėtrą skatinančią fiskalinę politiką, todėl EESRK įspėja, kad nereikėtų per anksti atsisakyti paramos priemonių, pavyzdžiui, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, ir pasisako už naujų fiskalinių taisyklių, kurios atspindėtų socialines ir ekonomines realijas po pandemijos, nustatymą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina tinkamus veiksmus, kurių pagal 2021 m. metinę tvaraus augimo strategiją imamasi siekiant spręsti COVID-19 pandemijos problemas laikantis Europos žaliojo kurso. Tai reiškia, kad toliau bus stengiamasi kurti tvaresnį ir socialiai įtraukų ekonominį modelį ir ypač pereiti prie žaliojo augimo modelio. Tačiau EESRK pažymi, kad būtina sėkmingos žaliosios pertvarkos sąlyga yra ta, kad nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai turi derėti su pasiūlytais teritoriniais teisingos pertvarkos planais pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad skaitmeninė pertvarka turėtų padėti ne tik didinti našumą, bet ir gerinti visų ES gyventojų švietimą bei politinį, socialinį ir kultūrinį dalyvavimą. Remiant lygias galimybes naudotis skaitmenine infrastruktūra, įranga ir įgūdžiais, ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, ir kitoms pažeidžiamoms grupėms. EESRK laikosi nuomonės, kad vienas iš skaitmeninės pertvarkos tikslų turėtų būti visuotinės prieigos prie plačiajuosčio interneto kaip nemokamos viešosios paslaugos užtikrinimas visiems ES gyventojams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK apgailestauja, kad strategijoje per mažai dėmesio skiriama socialiniams klausimams, visų pirma turint omenyje skubų poreikį nuosekliai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį. Komitetas taip pat su susirūpinimu pažymi, kad šioje strategijoje siūlomas požiūris nėra visiškai tvarus. Stengiantis greitai pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, nereikėtų sukelti dar didesnio skurdo ir dar didesnės socialinės atskirties. Bus labai svarbu užtikrinti tolygų ekonomikos atgaivinimo naudos paskirstymą, taip prisidedant ne tik prie didesnio socialinio teisingumo, bet ir stabilizuojant paklausą, kuri yra būtina išankstinė ekonomikos atgaivinimo sąlyga. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad dabartinė jaunimo socialinė ir ekonominė padėtis, įskaitant svarbiausių gyvenimo sprendimų, pavyzdžiui, sprendimo kurti šeimą, atidėjimą, gali turėti neigiamo poveikio būsimai ES raidai. Todėl Komitetas prašo sklandžiai įgyvendinti sustiprintą Jaunimo garantijų programą ir susijusias iniciatyvas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK manymu, vienas iš būdų užtikrinti viešųjų finansų stabilumą yra veiksmingiau įgyvendinti dabartines priemones ir nustatyti naujas ES ir valstybių narių lygmens kovos su mokesčių slėpimu, nedeklaruojamu darbu ir šešėline ekonomika (kuri yra susijusi su nepakankama darbuotojų teisių apsauga), pinigų plovimu ir korupcija, įskaitant tarptautinių korporacijų korupciją, priemones. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja peržiūrėti Europos Komisijos pasiūlytas bendras, koordinuojamas Europos pavyzdines iniciatyvas, kad jose būtų geriau atsižvelgiama į socialinius pertvarkos aspektus, ir į rengiamų iniciatyvų sąrašą įtraukti veiksmus, kuriais plėtojama socialinė ekonomika, laikantis Europos socialinės ekonomikos veiksmų plano, ir užtikrinama vienoda prieiga prie įperkamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros sistemų ir socialinių paslaugų. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja Europos Komisijai parengti papildomą dokumentą, kuriame komunikato turinys būtų išdėstytas aiškiau ir suprantamiau, kad jį būtų galima aptarti su pilietinės visuomenės organizacijomis. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Įžanga

| 2.1. | 2020 m. rugsėjo 17 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą 2021 m. metinė tvaraus augimo strategija (2) ir 2020 m. lapkričio 11 d. paprašė EESRK dėl jo parengti nuomonę. EESRK visiškai pritaria Komisijos komunikato pagrindinei minčiai, kad reikia apsaugoti ES piliečius, jų sveikatą ir darbo vietas, kartu visoje ES užtikrinant sąžiningumą, atsparumą ir makroekonominį stabilumą, atsižvelgiant į staigų ir didelį COVID-19 pandemijos sukeltą ekonomikos nuosmukį. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Strategijoje dėmesys skiriamas būdams, kaip įveikti staigų ir didelį COVID-19 pandemijos sukeltą ekonomikos nuosmukį, kartu išsaugant sklandų bendrosios rinkos veikimą ir tęsiant tvarią, teisingą ir demokratinę pertvarką įgyvendinant Europos žaliąjį kursą bei laikantis JT darnaus vystymosi tikslų. Tačiau EESRK pažymi, kad nors Europos Komisijos dokumento pavadinime pateikiama nuoroda į 2021 metus, jo turinys veikiau orientuotas į vidutinės trukmės laikotarpį. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija atkreipia dėmesį į 2020 m. liepos 21 d. Europos Vadovų Tarybos pasiektą išskirtinės svarbos susitarimą dėl kitos DFP ir iniciatyvos „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Šis susitarimas 2020 m. gruodžio mėn. buvo bendrai patvirtintas kartu su Europos Parlamentu ir taip buvo sudarytos sąlygos įsigalioti atitinkamiems Europos lygmens teisės aktams. Tačiau lygiai taip pat svarbu, kad valstybės narės sparčiai vykdytų sprendimo dėl nuosavų išteklių patvirtinimo procedūras, laikydamosi savo atitinkamų konstitucinių procedūrų, nes tai sudaro sąlygas Komisijai skolintis rinkoje, siekiant pagal šią priemonę finansuoti programas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK pritaria komunikate išdėstytai nuomonei, kad, siekiant veiksmingai vykdyti 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos veiksmus ir sėkmingai įgyvendinti Europos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, labai svarbu išsaugoti tolesnį visapusišką bendrosios rinkos veikimą. Tai visų pirma susiję su kliūčių laisvam asmenų ir prekių judėjimui pašalinimu. Todėl EESRK palankiai vertina 2020 m. spalio 12 d. priimtą Tarybos rekomendaciją dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (3). Atvirų sienų išlaikymas Šengeno erdvėje, be kita ko, neįvedant sienų kontrolės, yra vienas iš pagrindinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo, taip pat Europos solidarumo ir tapatumo skatinimo klausimų. Valstybės narės neturėtų nustatyti jokių taisyklių, kuriomis būtų tiesiogiai ar netiesiogiai ribojama judėjimo laisvė, išskyrus atvejus, kai tokios taisyklės koordinuotai rengiamos ES lygmeniu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK mano, kad priemonės, kuriomis norima sukurti verslui palankesnę aplinką, leis privačiajam sektoriui atlikti savo vaidmenį siekiant strategijos tikslų. Tokie veiksmai galėtų apimti MVĮ tenkančios administracinės naštos mažinimą, kliūčių naujoms įmonėms patekti į rinką mažinimą, esminių įgūdžių trūkumo problemos sprendimą, palankesnių sąlygų verslo įmonių finansavimui sudarymą ir taisyklių pritaikymą prie naujų rūšių ekonominės rizikos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Aplinkos tvarumas, našumas, teisingumas ir makroekonominis stabilumas, kurie įvardyti kaip pagrindiniai 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos aspektai, yra svarbiausi Europos semestro klausimai ir tebėra pagrindiniai valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų orientaciniai principai. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia peržiūrėti ankstesniais metais per Europos semestrą pateiktas Tarybos rekomendacijas ir įvertinti, kaip jos įgyvendinamos pandemijos nulemtomis ekonominėmis ir socialinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Europos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė: konkurencingo tvarumo link

| 3.1. | Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kaip pagrindinė iniciatyvos „Next Generation EU“ sudedamoji dalis, turi būti vienas pagrindinių ekonomikos gaivinimo instrumentų. Veiksmingas šios priemonės įgyvendinimas galėtų iki 2024 m. padėti užtikrinti 2 proc. didesnį BVP ir sukurti du milijonus papildomų darbo vietų (4). EESRK taip pat pažymi, kad nors trumpuoju laikotarpiu ši priemonė pirmiausia yra skirta ekonomikos gaivinimui ir atsparumo didinimui, jos pagrindinė funkcija vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų būti remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Siekdamos užtikrinti sinergiją, valstybės narės tam tikromis sąlygomis turės galimybę derinti įvairių priemonių teikiamą finansavimą, ypač ES sanglaudos politikos fondų ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės finansavimą. Be to, šiomis aplinkybėmis būtina didinti valstybių narių gebėjimus įsisavinti ES lėšas, įskaitant atitinkamų teisinės valstybės ir gero valdymo, kokybiško viešojo administravimo ir veiksmingos kovos su korupcija mechanizmų panaudojimą, ir suderinti Europos semestrą su EGADP aktyvavimu, įskaitant nacionalinės reformų programos ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano susiejimą bendrame integruotame dokumente. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina parengtą šios priemonės rezultatų suvestinę, kuri bus atnaujinama kas pusmetį. EESRK manymu, tai padės užtikrinti didesnį skaidrumą, todėl būtų galima gerokai sustiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą. Suvestinė taip pat padės stebėti lėšų paskirstymą bei naudojimą bei skleisti geriausią lėšas naudojančių šalių patirtį. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK taip pat pripažįsta potencialią riziką, kad valstybės narės gali EGADP išteklius panaudoti įprastoms, su dabartine krize nesusijusioms biudžeto išlaidoms padengti. Todėl Komitetas rekomenduoja griežtai kontroliuoti tikslingą šių lėšų panaudojimą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad iniciatyva „Next Generation EU“ buvo parengta ir priimta tinkama forma ir pačiu laiku. Pagal ją teikiant finansinę paramą bus užtikrintas ekonomikos atgaivinimas ir ji gali padėti ES iš dabartinės krizės išbristi stipresnei ir atsparesnei, viešajam sektoriui investuojant į infrastruktūrą, švietimą ir kovos su klimato kaita priemones. Tačiau reikėtų turėti omenyje, kad paskolos, paimtos programoms pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę finansuoti, ateityje turės būti grąžintos. Komisijos dokumente galėtų būti nagrinėjamas antrasis plano finansavimo scenarijus, atsižvelgiant į būsimų krizių tikimybę. Tačiau EESRK taip pat pripažįsta, kad siekiant ateities kartoms užtikrinti ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį tvarumą, reikia viešųjų investicijų į infrastruktūrą ir švietimą. Be to, tai taip pat yra pagrindas užtikrinti gerovę, pajamas ir konkurencingumą ilgalaikėje perspektyvoje. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Žalioji pertvarka

| 4.1. | EESRK palankiai vertina tinkamus veiksmus, kurių imtasi siekiant spręsti COVID-19 pandemijos problemas, laikantis Europos žaliojo kurso. Tai reiškia, kad, nepaisant sukrėtimų, susijusių su pasauline COVID-19 problema, toliau bus dedamos anksčiau paskelbtos pastangos sukurti tvaresnį ir socialiai įtraukų ekonominį modelį, pasiekti darnaus vystymosi tikslus ir ypač pereiti prie žaliojo augimo modelio. Pertvarka pagal Europos žaliąjį kursą suteikia ypatingą galimybę plėtoti socialinės ekonomikos modeliu grindžiamas įmones. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šiomis aplinkybėmis EESRK pritaria Europos institucijų nuomonei, kad pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ne mažiau kaip 37 proc. išlaidų reikėtų skirti su klimatu susijusiems tikslams. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pažymi, kad būtina išankstinė sėkmingos žaliosios pertvarkos sąlyga yra ta, kad nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai turi derėti su pasiūlytais teritoriniais teisingos pertvarkos planais pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Skaitmeninė pertvarka ir našumas

| 5.1. | EESRK pritaria tam, kad nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose būtų nustatytas mažiausias 20 proc. skaitmeninimui skiriamų išlaidų lygis. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitetas taip pat perspėja, kad skaitmeninimo nereikėtų vertinti tik kaip našumo didinimo priemonės. Skaitmeninė pertvarka turėtų prisidėti prie platesnio masto visų ES gyventojų švietimo, gyvenimo kokybės ir politinio, socialinio bei kultūrinio dalyvavimo. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Todėl EESRK pritaria komunikate Europos Komisijos išsakytai nuomonei, kad reikėtų skatinti vienodą prieigą prie skaitmeninės infrastruktūros, įrangos ir įgūdžių. EESRK manymu, ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir asmenų, kuriems gresia socialinė atskirtis, skaitmeninės prieigos ir įgūdžių skatinimui. EESRK taip pat mano, kad vienas iš skaitmeninės pertvarkos tikslų turėtų būti visuotinės prieigos prie plačiajuosčio interneto kaip nemokamos viešosios paslaugos užtikrinimas visiems ES gyventojams. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Teisingumas

| 6.1. | COVID-19 pandemija atskleidė poreikį skubiai imtis veiksmų, kad būtų sustiprintas socialinis teisingumas. Tikėtina, kad dėl šios krizės padidės socialinė nelygybė, įskaitant turto ir pajamų skirtumus, galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir įgyti išsilavinimą skirtumus, taip pat su gyvenamuoju būstu ir tikėtina gyvenimo trukme susijusius skirtumus. Didėjantis skurdas ir socialinė atskirtis, taip pat baimė dėl ateities bei sumažėjusios gerovės 2021 m. turės poveikio daugybei ES piliečių. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu užtikrinti subalansuotą ekonomikos atgaivinimo naudos paskirstymą, užtikrinant didesnį socialinį teisingumą ir stabilizuojant paklausą, kuri yra būtina išankstinė ekonomikos atgaivinimo sąlyga. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Dabar išgyvenama krizė taip pat turėtų būti vertinama kaip galimybė pakeisti Europos socialinį ir ekonominį modelį. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone turėtų būti skatinamas Europos ekonominės ir socialinės plėtros modelis, pagrįstas socialine įtrauktimi ir kokybiškų darbo vietų kūrimu bei rėmimu (5). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Strategijoje per mažai dėmesio skiriama socialiniams klausimams. Tai visų pirma susiję su skubiu poreikiu Europos socialinių teisių ramstį nuosekliai įgyvendinti ir valstybėse narėse, kurios turėtų imtis veiksmų, kad užtikrintų vienodas galimybes, įtraukų švietimą, tinkamas darbo sąlygas, plataus masto visuotinės svarbos paslaugų prieinamumą bei įperkamumą ir tinkamą socialinę apsaugą. Stengiantis greitai pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, nereikėtų sukelti dar didesnio skurdo ir socialinės atskirties. Todėl, norint veiksmingai reaguoti į COVID-19 pandemijos poveikį, nepakanka vien atidžiai stebėti ekonomines pasekmes. Taip pat būtina stebėti socialinius rodiklius, susijusius ne tik su užimtumu, bet ir su socialine atskirtimi, didėjančiais skirtumais ir diskriminacija. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Krizė parodė, kad svarbu išsaugoti esamas darbo vietas, kurti naujas darbo vietas ir stiprinti socialinės apsaugos sistemas. Milijonai žmonių, kurie dirba be socialinio draudimo, prarado savo pragyvenimo šaltinius. Todėl būtinos reformos, padedančios užtikrinti kokybiškesnį ir saugesnį užimtumą ir išlaikyti bei plėtoti paramos užimtumui programas. EESRK pritaria bendram tikslui, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant darbo užmokesčio konvergencijos ir nustatyti deramą minimalųjį darbo užmokestį valstybėse narėse, taip pat stiprinti kolektyvinių derybų sistemas ir socialinių partnerių vaidmenį visoje ES, atsižvelgiant į nacionalines darbo santykių sistemas. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos šiems tikslams pasiekti, o EESRK šiuo metu rengia nuomonę dėl šio pasiūlymo. EESRK taip pat ragina darbą praradusiems žmonėms užtikrinti tinkamą apsaugos lygį ir galimybę oriai gyventi. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK palankiai vertina komunikate aprašytas pastangas, kuriomis siekiama didesnės socialinės ir ekonominės sanglaudos ir aktyviau skatinti jaunimo, moterų, rizikos grupėms priklausančių žmonių ar asmenų, kuriems gresia atskirtis, užimtumą. Tačiau Komitetas pažymi, kad šioje srityje būtinos dar didesnės pastangos, kad būtų įgyvendintos ryžtingesnės ir konkretesnės iniciatyvos ir veiksmų paskatos ir remiami visi suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EESRK susirūpinimą kelia tai, jog strategijoje nepakankamai aptarta dabartinė jaunimo socialinė ir ekonominė padėtis, įskaitant svarbiausių gyvenimo sprendimų, pavyzdžiui, sprendimo kurti šeimą, atidėjimą, nes tai gali turėti neigiamo poveikio būsimai ES raidai. Todėl Komitetas ragina sparčiai įgyvendinti sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą ir susijusias iniciatyvas, kurios padėtų jaunimui užtikrinti geresnes galimybes patekti į darbo rinką ir galimybę įvairiomis formomis gauti paramą. Priešingu atveju, visiškai paneigiant iniciatyvos „Next Generation EU“ esmę, gali susiformuoti „COVID-19 pandemijos karta“, kuri niekada neišnaudos viso savo potencialo. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Kita nuo krizės ypač nukentėjusi grupė yra vyresnio amžiaus darbuotojai, kurie išstumiami iš darbo rinkos. Tai ne tik kenkia socialinei kartų pusiausvyrai, bet ir šiuo metu daro bei ateityje darys neigiamą poveikį socialinės apsaugos sistemoms. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EESRK palankiai vertina strategijoje numatytą ketinimą skatinti konvergenciją ir didinti regionų atsparumą siekiant sumažinti teritorinius skirtumus. Tačiau nerimą kelia tai, kad Teisingos pertvarkos fondui skirti ištekliai buvo sumažinti, palyginti su pradiniu Europos Komisijos pasiūlymu, o juk reikės skirti tiesioginių viešųjų investicijų, kurti alternatyvias pramonės šakas ir steigti naujas įmones vietovėse, kurias labiausiai paveikė perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui. Šiomis aplinkybėmis EESRK taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę sumaniai pritaikyti valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EESRK mano, kad strategijoje pasiūlytos vizijos įgyvendinimą gali apsunkinti visiško pritarimo ir supratimo trūkumas, nes nėra jokių naujų valdymo mechanizmų, kuriuos naudojant piliečius ir įmones, taip pat vietos ir regionų lygmens viešuosius ir privačiuosius subjektus būtų galima iniciatyviai įtraukti į problemų apibrėžties ir sprendimo vietos lygmeniu procesą. Šiuo atžvilgiu galėtų būti naudingos 2001 m. baltojoje knygoje aprašyto Europos pasidalijamojo valdymo modelio vertybės. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Makroekonominis stabilumas

| 7.1. | EESRK pasisako už subalansuotą požiūrį į viešųjų finansų stabilumą ir ekonominės plėtros skatinimą įgyvendinant aktyvią viešųjų investicijų politiką ir viešųjų pirkimų sistemą, atsižvelgiant į socialinius tikslus. Ekonominio ir socialinio atsigavimo bei žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sėkmė priklausys ne tik nuo privačių investicijų, bet ir nuo tinkamo viešojo finansavimo. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESRK manymu, siekiant užtikrinti viešųjų finansų stabilumą, labai svarbu veiksmingiau įgyvendinti dabartines priemones ir nustatyti naujas ES ir valstybių narių lygmens kovos su mokesčių slėpimu, nedeklaruojamu darbu, pernelyg dažnu užimtumo formų, kuriomis nepakankamai apsaugomos darbuotojų teisės, naudojimu, šešėline ekonomika, pinigų plovimu ir korupcija, įskaitant tarptautinių korporacijų korupciją, priemones. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Būtina tęsti fiskalinę politiką, kuria remiamas pasitikėjimo didinimas, sprendžiama nelygybės problema ir išvengiama papildomos rizikos. Todėl EESRK įspėja, kad nereikėtų per anksti atsisakyti paramos priemonių, pavyzdžiui, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos. Jeigu bendroji nukrypti leidžianti išlyga galios tik iki 2021 m. pabaigos, valstybės narės bus įpareigotos nuo 2022 m. laipsniškai mažinti savo deficitą. Pagal EGADP teikiamos paskolos, viena vertus, suteiks valstybėms narėms galimybę skatinti savo ekonomikos augimą ir didinti likvidumą, tačiau, antra vertus, dėl šios priežasties didės biudžeto deficitas. Taip sukuriama prieštaringa situacija, kurioje gebėjimas skatinti ekonomikos augimą EGADP paskolomis gali būti ribotas, jei iš valstybių narių tuo pat metu būtų reikalaujama imtis papildomų priemonių, siekiant konsoliduoti savo viešuosius finansus. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Šiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad šios paskolos yra išskirtinė priemonė, taikoma išimtinėmis aplinkybėmis, gali būti naudinga nustatyti konkrečias taisykles dėl jų traktavimo ES fiskalinėje sistemoje, pvz., neįtraukti jų apskaičiuojant valstybės narės biudžeto deficitą. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Be to, EESRK siūlo nustatyti naujas fiskalines taisykles, kurios atspindėtų ekonomines ir socialines realijas po pandemijos. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EESRK visapusiškai pritaria komunikate nurodytam poreikiui užtikrinti kokybišką ir veiksmingą viešąjį administravimą ir visuotinės svarbos paslaugas, kartu pažymi, kad tai reiškia, jog kai kuriose valstybėse narėse būtina užtikrinti deramas ir stabilias darbo sąlygas. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Biudžeto deficitas, atsirandantis dėl krizei suvaldyti skiriamų išlaidų, trukdo euro dar neįsivedusioms valstybėms narėms prisijungti prie Europos bendros valiutos sistemos, o tai mažina pasitikėjimą euro valiuta. Todėl EESRK mano, kad būtina peržiūrėti prisijungimo prie euro zonos kriterijus ir įgyvendinti euro stabilizavimo priemones kitų pagrindinių valiutų ir kriptovaliutų atžvilgiu. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Europos pavyzdinės iniciatyvos

| 8.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą apibrėžti bendras, koordinuojamas Europos pavyzdines iniciatyvas ir tai, kad Europos Komisija tvirtai skatina valstybes nares atsižvelgti į šias iniciatyvas savo nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESRK taip pat ragina peržiūrėti siūlomas iniciatyvas, kad jose daugiau dėmesio būtų skiriama socialiniams pertvarkos aspektams ir kad jų indėlis siekiant JT 2030 m. darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir įgyvendinant šešis Europos Komisijos 2019–2024 m. prioritetus būtų didesnis (6). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Be to, EESRK siūlo į Europos pavyzdinių iniciatyvų sąrašą taip pat įtraukti socialinės ekonomikos plėtros aspektą, atsižvelgiant į Europos socialinės ekonomikos veiksmų planą ir priemones, kuriomis skatinama vienoda prieiga prie įperkamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros sistemų ir socialinių paslaugų, atsižvelgiant į vietos aplinkybes teikiant paslaugas. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Pilietinės visuomenės ir socialinio bei pilietinio dialogo vaidmuo

| 9.1. | Siekdama įveikti krizę ir veiksmingai įgyvendinti iniciatyvą „Next Generation EU“, ES prašo visų savo piliečių imtis veiksmų. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad 2020 m. gruodžio mėn. patvirtintame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamente galiausiai patvirtinta faktinio pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių dalyvavimo rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus reikšmė. Pagal reglamento 18 straipsnio 4 dalies q punktą į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus turi būti įtraukta konsultacijų, vykdytų su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais rengiant ir įgyvendinant planą, proceso santrauka ir informacija apie tai, kaip plane atsispindi suinteresuotųjų subjektų indėlis. EESRK pabrėžia svarbų socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį planuojant, įgyvendinant ir vertinant tiek Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, tiek ir kitus Europos semestro aspektus valstybėse narėse. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad demokratijos nuostata į komunikatą įtraukta kaip viena pagrindinių vertybių, kuria grindžiamos pagal strategiją įgyvendinamos priemonės. Be to, jis pripažįsta, kad formuluotė šiuo požiūriu yra tik deklaruojamojo pobūdžio ir į ją nebuvo pakankamai atsižvelgta planuojant veiklą, pvz., susijusią su Europos pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimu arba pripažįstant pilietinės visuomenės organizacijų, kaip pagrindinių dalyvaujamosios demokratijos subjektų, vaidmenį partnerystės srityje. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Su krize susijusius praradimus ir apribojimus bus daug lengviau įveikti, jei bus užtikrintas plataus masto pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas valdant krizes ir organizuojant informavimo kampanijas, visų pirma vietos ir regioniniu lygmeniu. Vietos žiniasklaida ir švietimo įstaigos šiuo požiūriu turėtų paremti pilietinę visuomenę. Valstybės narės turėtų būti skatinamos teikti finansinę paramą tokiai veiklai, be kita ko, kai įmanoma, naudojant ES lėšas. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | EESRK tvirtai ragina valstybes nares, regionus ir vietos valdžios institucijas politikos, programų ir veiksmų kūrimo proceso metu Europos Komisijos propaguojamą bendro kūrimo modelį praktiškai įgyvendinti kartu su ES piliečiais, o ne atskirai nuo jų. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | EESRK ne kartą ragino socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas aktyviau dalyvauti Europos semestro procese. Nuolatinis partnerystės principo laikymasis planuojant, įgyvendinant ir vertinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus dabartinės krizės sąlygomis labiau nei bet kada yra būtinas siekiant sėkmingai įgyvendinti šiuos planus. Viešo dialogo ir viešų konsultacijų kokybė nepaprastai suprastėjo, ypač per pirmąjį krizės etapą. Dėl šios priežasties daugeliu atvejų buvo priimti nekokybiški teisės aktai ir susidurta su sunkumais juos įgyvendinant, ypač įmonių atžvilgiu. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisijos komunikate nėra nuorodos į kolektyvines derybas. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Dėl šios priežasties ir atsižvelgdamas į valstybių narių indėlį rengiant rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės vaidmens nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, EESRK tvirtai pritaria idėjai nustatyti privalomo sąlygiškumo principą. Pagal šį principą vyriausybės, laikydamosi ES lygmeniu apibrėžtų būtiniausių standartų, privalės įtraukti pilietinę visuomenę į šių planų rengimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | EESRK taip pat pabrėžia itin didelę dialogo su jaunesne ES karta – „Next Generation EU“ – svarbą, įskaitant pilietinį dialogą su jaunimo organizacijomis. |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | Komisijos komunikato, skirto ES institucijoms ir organams, kalba nėra lengvai suprantama daugeliui ES gyventojų, todėl bus sunku jį aptarti pilietinės visuomenės organizacijose (7). Todėl EESRK siūlo Europos Komisijai parengti papildomą dokumentą, kuriame komunikato turinys būtų išdėstytas aiškiau ir suprantamiau. |
| --- | --- |

9.8.

Briuselis, 2021 m. vasario 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

1

(2)  COM(2020) 575 final

2

(3)  COVID-19: Taryba priėmė rekomendaciją koordinuoti priemones, darančias poveikį laisvam judėjimui

3

(4)  COM(2020) 575 final, page 2

4

(5)  How good is your job?
  Measuring and assessing job quality (EBPO, 2016 m. vasario mėn.).

5

How good is your job?

Measuring and assessing job quality

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_lt

6

(7)  COM(2020) 698 final galėtų būti teigiamas pavyzdys, kaip Komisijos komunikatai rengiami paprastesne kalba.

7

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/52

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas

(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

(2021/C 155/08)

| Pagrindinis pranešėjas | Florian MARIN |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Florian MARIN

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2021 1 18
  Europos Vadovų Taryba, 2021 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 242 / 0 / 2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2021 1 18

Europos Vadovų Taryba, 2021 1 20

Teisinis pagrindas

SESV 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

242 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad „Brexitas“ yra labai sudėtingas ir sunkus procesas. ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimu (1) sumažinama dalis ekonominės ir socialinės žalos, kuri būtų buvusi padaryta išstojimo be susitarimo atveju, tačiau tokiame ankstyvame etape labai sunku įvertinti būsimus ekonominius ir finansinius nuostolius. Akivaizdu, kad siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį poveikį reikia skubiai imtis kryptingų veiksmų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ši nauja partnerystė kelia rimtų sunkumų dabartinei ekonominei, socialinei ir komercinei ES ir Jungtinės Karalystės tarpusavio priklausomybei. EESRK jau dabar mato neigiamą poveikį tarpvalstybiniam judumui ir kliūtis prekybai prekėmis ir paslaugomis. Dėl to gali būti prarasta darbo vietų, o įmonės, ypač MVĮ – bankrutuoti. Šiuo prisitaikymo laikotarpiu labai svarbu didinti lankstumą ir supratingumą ES suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad buvo sukurtas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas (toliau – Rezervas) (2) kaip viena iš specialių priemonių, kurioms netaikomos daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatytos viršutinės ES biudžeto ribos (3). EESRK mano, kad valstybių narių sanglauda ir solidarumas yra pagrindinės ES vertybės, ir palankiai vertina tai, kad Rezervas taikomas atgaline data nuo 2020 m. liepos mėn. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Darbuotojų teisės turi būti apsaugotos nedelsiant ir būtina toliau derėtis dėl abipusio kvalifikacijų pripažinimo. EESRK rekomenduoja visoms valstybėms narėms nedelsiant pradėti rengti informacines kampanijas, skirtas piliečių informuotumui apie taikomas naujas taisykles didinti. Kad tokie veiksmai sulauktų visokeriopos sėkmės, būtina visapusiškai įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas. Profesinėms sąjungoms ir darbdavių bei pilietinės visuomenės organizacijoms tenka labai svarbus vaidmuo kuriant tvirtą ekonominę ir socialinę partnerystę su JK. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK siūlo žuvininkystės sektoriui numatyti visiškai atskirą rezervą, iš kurio būtų remiamas tik šis sektorius. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kitiems sektoriams, pavyzdžiui, turizmo ir žemės ūkio. Taip pat reikėtų apsvarstyti tinkamas investicijas į infrastruktūrą ir paramą ES piliečiams, grįžtantiems į savo gimtąsias šalis po „Brexit’o“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK numato, kad suinteresuotųjų subjektų diskusijos dėl to, kas gaus didžiausią Rezervo dalį, užsitęs ilgai ir mano, kad reikėtų nedelsiant skirti papildomų lėšų. Todėl EESRK prašo teisėkūros institucijų padidinti siūlomą viršutinę ribą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina visas valstybes nares veikti atsakingai ir nukreipti turimas lėšas tiems regionams, įmonėms, darbuotojams ir piliečiams, kuriems tų lėšų labiausiai reikia. Priešingu atveju kiltų abejonių dėl solidarumo pagal tokį rezervo modelį ir dėl jo sėkmės galimybių. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | 5 straipsnio 1 dalies a punktą reikėtų iš dalies pakeisti taip: „priemonės, pagal kurias teikiama pagalba įmonėms, darbuotojams, kuriems reikia įgyti naujų įgūdžių ir pereiti į naujas darbo vietas, ir vietos bendruomenėms, kurias neigiamai paveikė išstojimas;“. Be to, 5 straipsnio 1 dalies d punktą reikėtų iš dalies pakeisti taip: „darbo vietų apsaugos ir užimtumo rėmimo priemonės, įskaitant sutrumpinto darbo laiko sistemas, perkvalifikavimą ir mokymą paveiktuose sektoriuose“. Atitinkamai turėtų būti pakeistas II priedo 15.4 rodiklis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tinkamumo finansuoti laikotarpį būtų galima pratęsti dar dvejiems metams, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės tikrai turėtų pakankamai laiko panaudoti savo Rezervo dalį ir atlaikyti Jungtinės Karalystės išstojimo šoką. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad nedidelė Rezervo dalis turėtų būti skiriama techninei pagalbai, kai bus sukurta nauja valdymo sistema. Tačiau EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad didžiausia Rezervo lėšų dalis turi būti skiriama užimtumui ir ekonominei veiklai remti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Naujai nustatytos muitinės procedūros, reguliavimo našta ir didėjančios transporto išlaidos itin didelį poveikį daro MVĮ. Kadangi MVĮ labiausiai trūksta administracinių ir teisinių gebėjimų visapusiškiems nenumatytų atvejų planams įgyvendinti, EESRK prašo parengti specialias šioms įmonėms padėti skirtas priemones. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kai įmanoma ir pritariant Europos Komisijai, EESRK rekomenduoja taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimo tvarką. Supaprastintos taisyklės ir mažesnis įgyvendinimo proceso biurokratizmas padės greičiau paskirstyti finansinius išteklius. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK ragina kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti stebėsenos komitetą, kurio pagrindinis tikslas būtų pašalinti potencialią riziką, galinčią kilti įgyvendinimo proceso metu, kartu užtikrinant oficialų pilietinės visuomenės dalyvavimą šiame procese. Tokį komitetą turėtų sudaryti socialinių partnerių, NVO ir viešųjų institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant Rezervą, atstovai. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK siūlo tiksliau apibrėžti valdymą, aiškiai paskiriant Rezervo valdymo organą. Europos Komisija turėtų užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK ragina sukurti tarpinį veiklos rezultatų planą, paremtą konkrečiais veiklos rezultatų lemiamais rodikliais, kuriuos nustatytų valstybės narės ir kasmet vertintų Europos Komisija. Komitetas mano, kad ribotas turimų lėšų naudojimas proporcingai padidins neigiamą ekonominį ir socialinį „Brexit’o“ poveikį. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Europos struktūrinių ir investicijų fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (4) integravimas į Rezervo valdymą suteiks galimybę suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms atlikti svarbų tarpininkų vaidmenį. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Galiausiai EESRK siūlo Europos Komisijai per tris mėnesius nuo numatyto termino Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą dėl jos atlikto Rezervo veiksmingumo, efektyvumo ir pridėtinės vertės vertinimo. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Įvadas

| 2.1. | ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas buvo pasirašytas po ketverius metus trukusių derybų ir apibrėžia būsimą partnerystę. Susitarimą sudaro trys nauji ramsčiai:






  — | laisvosios prekybos susitarimas, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

laisvosios prekybos susitarimas,

| — | nauja partnerystė mūsų piliečių saugumui užtikrinti, |
| --- | --- |

—

nauja partnerystė mūsų piliečių saugumui užtikrinti,

| — | horizontalusis susitarimas dėl valdymo. |
| --- | --- |

—

horizontalusis susitarimas dėl valdymo.

| 2.2. | Nors pagrindinės „žaidimo taisyklės“ yra nustatytos, piliečiai ir įmonės turi prisitaikyti prie šios naujos padėties, išsamiai išnagrinėdami naujus apribojimus ir kiekvieno sektoriaus problemas. Taip anksti labai sunku įvertinti būsimus ekonominius ir finansinius nuostolius, tačiau akivaizdu, kad reikia kryptingai ir skubiai imtis veiksmų neigiamam ekonominiam ir socialiniam poveikiui sušvelninti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Brexit’as“ iš tiesų yra labai sudėtingas ir sunkus procesas. Valstybėms narėms gali tekti sustiprinti kontrolės priemones jūroje, uostuose ir oro uostuose, kad jos, išduodamos sertifikatus ir leidimus produktams, galėtų vykdyti papildomą stebėseną ir patikrinimus, taip pat laikytis įsisteigimo reikalavimų, sanitarinių ir fitosanitarinių standartų, ženklinimo ir žymėjimo taisyklių. Joms taip pat gali reikėti apsvarstyti ir atnaujinti specialias informuotumo apie išstojimo pasekmes piliečiams ir įmonėms didinimo kampanijas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Įsigaliojus naujiems muitinės ir teisės aktais nustatytiems patikrinimams, dėl kurių vėluojama ir atsiranda papildomų išlaidų, dažnai sutrikdomos tiekimo grandinės. Naujos galiojančios taisyklės ir nauji atitikties reikalavimai, ypač šiais metais, kai tikimasi daugiausia neigiamų padarinių, jau daro įtaką įprastam veiklos vykdymui. Šiuo metu taikomi papildomi mokesčiai, kaip antai PVM, gali trukdyti ekonominiams santykiams ir verslo partnerystėms. Norint sumažinti „Brexito poveikį ES ekonomikai, reikia aktyvaus visų suinteresuotųjų subjektų – ES, valstybių narių, darbdavių, profesinių sąjungų, pilietinės visuomenės organizacijų ir kt. – dalyvavimo. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Be to, dar neaišku, kaip bus vykdomas abipusis kvalifikacijų pripažinimas, kaip bus užtikrinti duomenų srautai ar kokios taisyklės bus taikomos paslaugų sektoriui. Labai reikia toliau vesti derybas, kuriose būtų ieškoma abiem šalims naudingų perspektyvių sprendimų. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kita vertus, turime pratintis prie to, kad turėsime dvi skirtingas rinkas ir dvi skirtingas reguliavimo ir teisines erdves. Ši permaina yra didelė kliūtis visiems suinteresuotiesiems subjektams ir turės įtakos viešojo administravimo institucijoms, piliečiams ir įmonėms. Tokia nauja partnerystė kelia rimtų sunkumų dabartinei ekonominei, socialinei ir komercinei ES ir Jungtinės Karalystės tarpusavio priklausomybei. Jau jaučiamas neigiamas poveikis tarpvalstybiniam judumui ir atsirado kliūčių prekybai prekėmis bei paslaugomis. Dėl to gali būti prarasta darbo vietų, o įmonės, ypač MVĮ – bankrutuoti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pasiūlyme dėl reglamento tiksliai nurodoma, kokios viešosios išlaidos yra tinkamos finansuoti, būtent: priemonės, pagal kurias teikiama pagalba įmonėms ir vietos bendruomenėms, užimtumo rėmimo priemonės, įskaitant perkvalifikavimą ir mokymą, darbo vietų apsaugos priemonės, produktų sertifikavimo ir leidimų išdavimo tvarkos palengvinimo priemonės, informuotumo didinimo priemonės ir sienų kontrolės veikimo užtikrinimo priemonės. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Pirmiausia, EESRK palankiai vertina ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą pačiu paskutiniu pereinamojo laikotarpio momentu. Juo nustatomi būsimi santykiai, kartu apsaugant bendrosios rinkos vientisumą ir užtikrinant teisinį tikrumą bei vienodas sąlygas. Susitarimu sumažinama didžiausia ekonominė ir socialinė žala, kuri būtų patirta išstojimo be susitarimo atveju, ir jis gali būti laikomas ES ir JK santykių formavimo pradinio etapo pabaiga. Dabartiniu prisitaikymo laikotarpiu valdžios institucijos turėtų parodyti didesnį lankstumą ir supratingumą ES suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu. Tačiau ES ir valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį bendrosios rinkos ir jos darbo, socialinių ir aplinkosaugos bei maisto standartų apsaugai, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo įtaka rinkoje rizikos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Susitarimas dėl nulinių muitų tarifų prekybai prekėmis, jeigu jos atitinka „kilmės taisykles“, ir apskritai laisvas kapitalo judėjimas yra svarbūs pasiekimai. Tačiau EESRK yra susirūpinęs, kad dėl asmenų judėjimo (nuo 2021 m. birželio 30 d.) ir paslaugų teikimo dar nėra susitarta. Be to, „Brexit’as“ vyksta kartu su COVID-19 krize, dėl kurios jau pradėjo kilti nedarbo lygis ir sumažėjo pajamos. EESRK taip pat yra labai susirūpinęs dėl to, kad gilėjanti socialinė nelygybė tapo labiau matoma visoje ES, ir pakartoja, kad „Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) įgyvendinimas turėtų būti nustatytas ir kaip sanglaudos politikos prioritetas“ (5). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, kad Komisija pasirinko tinkamą priemonę, o įgyvendinimas vykdomas pagal pasidalijamojo valdymo principą. Reglamentu bus užtikrintas aiškus ir standartizuotas taisyklių taikymas visose valstybėse narėse, taip pat bendri ataskaitų teikimo įpareigojimai ir terminai, kad būtų išsaugotos vienodos sąlygos valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad kaip viena iš specialių priemonių, kurioms netaikomos DFP nustatytos viršutinės ES biudžeto ribos, buvo sukurtas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas, kuriuo siekiama šalinti neigiamus socialinius ir ekonominius padarinius visose valstybėse narėse, remti įmones ir užimtumą daugumoje nukentėjusių sektorių ir padėti regionų ir vietos bendruomenėms. Tokius bendrus iššūkius kaip „Brexit’as“ reikia spręsti koordinuotai, todėl EESRK mano, kad valstybių narių sanglauda ir solidarumas yra pagrindinės ES vertybės. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tikimasi, kad „Brexit’o“ koregavimo rezervas papildys esamas papildomas programos „Next Generation EU“ (6) ir DFP lėšas. Tai visiškai nauja priemonė, kurią taikant turėtų būti teikiama parama neigiamam Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES poveikiui sušvelninti, kartu stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir apsaugant užimtumą. EESRK jau siūlė „Komisijai apsvarstyti galimybę sukurti ES priemonę, kuri ateityje galėtų padėti reaguoti į tokias politines situacijas ir krizes“ (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Profesinėms sąjungoms ir darbdavių bei pilietinės visuomenės organizacijoms tenka labai svarbus vaidmuo kuriant tvirtą ekonominę ir socialinę partnerystę su Jungtine Karalyste. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad visos valstybės narės atitinka tinkamumo finansuoti reikalavimus ir kad 80 proc. išankstinio finansavimo asignavimų bus išmokėta jau 2021 m. Tai aiškiai rodo Europos solidarumą ir koordinuotą požiūrį į „Brexit’o“ poveikį trumpuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Siūlomu paskirstymo metodu atsižvelgiama į prekybos su JK mastą ir žuvininkystės sektoriaus svarbą, tačiau EESRK mano, kad šie du klausimai turėjo būti atskirti. Iš esmės pagal Komisijos pasiūlytą paskirstymo formulę su žuvininkyste susijęs koeficientas bus skirtas 600 mln. EUR sumai paskirstyti. Todėl EESRK siūlo šiam sektoriui numatyti visiškai atskirą rezervą, iš kurio būtų remiama tik žuvininkystė. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ir kitiems sektoriams, pavyzdžiui, turizmo ir žemės ūkio. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Taip pat akivaizdu, kad šis Rezervas yra prisitaikymo fondas, kuriuo norima kompensuoti ekonominį ir socialinį „Brexit’o“ poveikį. EESRK mano, kad 5,4 mlrd. EUR Rezervo nepakanka neigiamam „Brexit’o“ poveikiui sušvelninti. Todėl EESRK mano, kad reikėtų nedelsiant skirti papildomų lėšų, t. y. Rezervui numatyti papildomą biudžetą arba lėšas skirti iš atskirų specialių fondų. Šiuo požiūriu EESRK prašo teisėkūros institucijų (Parlamento ir Tarybos) padidinti siūlomą viršutinę ribą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK mano, kad kai kurie sektoriai labiau nukentėjo nei kiti. Be kita ko, prioritetiniais Rezervo sektoriais reikėtų laikyti ir žemės ūkį bei turizmą ir jiems skirti turimų lėšų. Turizmo sektorius skaudžiai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, o dėl „Brexit’o“ atsiras dar daugiau trukdžių. Smarkiai paveikti ir ūkininkai, pavyzdžiui, tokiose šalyse kaip Airija ar Nyderlandai. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Kai kurios valstybės narės jau pradėjo taikyti nacionalines kovos su neigiamais „Brexit’o“ padariniais savo ekonomikai ir viešojo administravimo procedūroms priemones. Todėl laikoma, kad Rezervo taikymas atgaline data nuo 2020 m. liepos mėn. yra svarbi paramos priemonė. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kadangi daugiau kaip 4 mln. ES piliečių Jungtinėje Karalystėje suteiktas naujas gyventojo statusas (8), darbuotojų teisės turi būti apsaugotos iš karto ir turi būti toliau deramasi dėl abipusio kvalifikacijų pripažinimo. Valstybės narės turėtų nedelsdamos pradėti rengti informuotumo didinimo kampanijas, skirtas informuoti piliečius apie naujas galiojančias taisykles ir apie ES dedamas pastangas išplėsti susitarimą. Kad tokie veiksmai sulauktų visokeriopos sėkmės, būtina visapusiškai įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Turėtų būti parengtos specialios paramos schemos, kad būtų užtikrinta tinkama parama nuo „Brexit’o“ nukentėjusiems regionams ir sektoriams. Visos valstybės narės turėtų veikti atsakingai ir nukreipti turimas lėšas į regionus, įmones, darbuotojus ir piliečius, kuriems jų labiausiai reikia, o ne į tuos, kurie yra lengviausi finansuojami. Priešingu atveju kiltų abejonių dėl solidarumo pagal tokį rezervo modelį ir dėl jo sėkmės galimybių. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tinkamumo finansuoti laikotarpį būtų galima pratęsti dar dvejiems metams, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės tikrai turėtų pakankamai laiko panaudoti savo Rezervo dalį ir atlaikyti Jungtinės Karalystės išstojimo sukeltą šoką. EESRK ragina visas valstybes nares atidžiai apsvarstyti atitinkamas investicijas į infrastruktūrą ir paramą ES piliečiams, grįžtantiems į savo gimtąsias šalis po „Brexit’o“. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK taip pat mano, kad tam tikra Rezervo dalis turėtų būti skirta techninei pagalbai, jei bus sukurta nauja valdymo sistema. Techninės pagalbos naudojimas valdymui, stebėsenai, informavimui ir komunikacijai, skundų nagrinėjimui, kontrolei ir auditui padės pasiekti šios priemonės sėkmę, pagerinti rizikos valdymą ir užtikrinti, kad skirti finansiniai ištekliai būtų naudojami veiksmingai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kai kurios viešojo administravimo institucijos, ypač tos, kurių teritorijoje yra pagrindiniai įvežimo ir išvežimo taškai plėtojant prekybos santykius su JK, jau daug investavo į infrastruktūrą ir žmogiškuosius išteklius, įskaitant mokymą. Tai pasakytina ir apie valstybes nares, kurios turizmo sektoriuje palaiko ypatingus santykius su Jungtine Karalyste. Tačiau EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad didžiausia rezervo lėšų dalis turi būti skiriama užimtumui ir ūkio subjektams remti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komisijos pasiūlyme numatyta speciali priemonė, kuria siekiama galutinio finansinio įnašo sumokėjimo atveju sutrumpinti MVĮ priežiūros laikotarpį nuo penkerių iki trejų metų. EESRK spėja, kad labiausiai nukentės MVĮ, ir mano, kad didelė Rezervo dalis turėtų būti skiriama siekiant teikti joms ekonominę ir finansinę paramą, kurios galutinis tikslas – išsaugoti užimtumą ir padėti įmonėms išlaikyti savo veiklą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | MVĮ ypač didelį poveikį daro naujai nustatytos muitinės procedūros, reguliavimo našta ir didėjančios transporto išlaidos. Tai papildys COVID-19 pandemijos sukeltą papildomą naštą, nes visų valstybių narių įmonės turės prisitaikyti prie jų vyriausybės taikomo visuotinio karantino. Kadangi MVĮ dažniausiai trūksta administracinių ir teisinių gebėjimų įgyvendinti visapusiškus nenumatytų atvejų planus, EESRK prašo, kad naudojant Rezervo lėšas būtų parengtos specialios priemonės labiausiai nukentėjusioms MVĮ remti. Valstybės narės raginamos remti MVĮ pastangas naudotis valstybės pagalba, neviršijant nustatytų ribų. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK mano, kad supaprastinimo tikslais rezervas gali būti valdomas naudojant esamas valdymo sistemas. Kai įmanoma ir pritariant Europos Komisijai, būtina taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimo tvarką. Skatinant supaprastinti taisykles ir mažinti biurokratizmą įgyvendinimo procese, taip pat vengiant papildomos finansinės ir administracinės naštos, bus prisidedama prie spartesnio finansinių išteklių naudojimo ir geresnių rezultatų mažinant neigiamą „Brexit’o“ poveikį. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kadangi Rezervas yra visiškai nauja priemonė ir beveik neįmanoma įvertinti realaus neigiamo „Brexit’o“ poveikio, EESRK siūlo kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti stebėsenos komitetą. Tokius komitetus turėtų sudaryti socialinių partnerių, NVO ir viešųjų institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant rezervą, atstovai. Komitetai turėtų rengti posėdžius bent du kartus per metus, kad įvertintų, kaip Rezervas padeda mažinti neigiamą „Brexit’o“ poveikį. Pagrindinis komitetų tikslas būtų pašalinti potencialią riziką, galinčią kilti įgyvendinimo procese, kartu užtikrinant, kad pilietinė visuomenė būtų oficialiai įtraukta į šį procesą. Platesnė (neorganizuota) visuomenė turėtų būti informuojama, kaip vykdomas įgyvendinimo planas, o galutinėje ataskaitoje turėtų būti pateikiama komunikacinės veiklos santrauka. Turėtų būti užtikrintas koordinavimas ES lygmeniu, kad būtų apsaugotos vienodos sąlygos bendrojoje rinkoje, o EESRK turėtų aktyviai dalyvauti kartu su Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK siūlo aiškiau apibrėžti Rezervo valdymą. Visų pirma svarbu paskirti Rezervo valdymo organą ir nurodyti, ar tokių organų bus daugiau nei vienas. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Reikia sukurti tarpinį veiklos rezultatų planą, grindžiamą konkrečiais valstybių narių nustatytais veiklos rezultatų lemiamais rodikliais, kuriuos kasmet vertintų Europos Komisija. Tai suteiks galimybę atidžiai stebėti ir vertinti įgyvendinimo ir išlaidų procesą, kartu nustatant, kurios valstybės narės nenaudoja šių finansinių išteklių arba daro tik nedidelę pažangą. Ribotas turimų lėšų naudojimas proporcingai padidins neigiamą ekonominį ir socialinį „Brexit’o“ poveikį. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pilietinė visuomenė turi būti oficialiai įtraukta į įgyvendinimo procesą. Europos struktūrinių ir investicijų fondų Europos partnerystės elgesio kodekso integravimas į Rezervo valdymą „leis suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms atlikti pagrindinį tarpinių institucijų vaidmenį, taip priartinant projektus prie galutinių jų paramos gavėjų“ (9). Partnerių atrankos procesas turėtų būti skaidrus ir aiškus, o atrinktoms organizacijoms turėtų būti suteikta pakankamai aktualios informacijos. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komisija siūlo iki 2026 m. birželio 30 d. atlikti išsamų Rezervo veiksmingumo, efektyvumo ir pridėtinės vertės vertinimą ir po metų pateikti ataskaitą Parlamentui ir Tarybai. EESRK mano, kad Komisija galėtų pateikti ataskaitą Parlamentui ir Tarybai per tris mėnesius, būtent 2026 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK mano, kad 5 straipsnio 1 dalies a punktą reikėtų iš dalies pakeisti taip: „priemonės, pagal kurias teikiama pagalba įmonėms, darbuotojams, kuriems reikia įgyti naujų įgūdžių ir pereiti į naujas darbo vietas, ir vietos bendruomenėms, kurias neigiamai paveikė išstojimas“. Be to, 5 straipsnio 1 dalies d punktą reikėtų iš dalies pakeisti taip: „darbo vietų apsaugos ir užimtumo rėmimo priemonės, įskaitant sutrumpinto darbo laiko sistemas, perkvalifikavimą ir mokymą paveiktuose sektoriuose“. Atitinkamai turėtų būti pakeistas II priedo 15.4 rodiklis. |
| --- | --- |

4.15.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas (OL L 444, 2020 12 31, p. 14).

1

(2)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexito“ rezervas (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD)).

2

(3)  2021–2027 m. ilgalaikis ES biudžetas ir ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinys

3

(4)  2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

4

(5)  EESRK nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL C 62, 2019 2 15, p. 90).

5

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

(6)  Next Generation EU

6

(7)  EESRK nuomonė Solidarumo fondo nuostatų keitimas – „Brexit’as“ be susitarimo (OL C 14, 2020 1 15, p. 84).

7

Solidarumo fondo nuostatų keitimas – „Brexit’as“ be susitarimo

(8)  Europos Komisija – Piliečių teisės

8

(9)  EESRK nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, OL C 62, 2019 2 15, p. 90.

9

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2003/109/EB ir Reglamento (ES) XXX/XXX [dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo] pasiūlymas

(COM(2020) 610 final – 2020/279 (COD))

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krizinių ir force majeure situacijų migracijos ir prieglobsčio srityje

(COM(2020) 613 final – 2020/277 (COD))

(2021/C 155/09)

| Pranešėjas | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Dimitris DIMITRIADIS

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, /2020 11 11
  Europos Komisija, 2020 11 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 25 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 235 / 5 / 25 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, /2020 11 11

Europos Komisija, 2020 11 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 25

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

235 / 5 / 25

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Prieglobsčio prašymų nagrinėjimo pusiausvyros užtikrinimas, kad asmenys, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, ją gautų arba asmenys, kuriems nereikia apsaugos, iš tikrųjų būtų grąžinami, neturėtų būti vien tik atskirų valstybių narių atsakomybė, tai turėtų būti valdoma visos ES. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pripažįsta, kad migracija yra žmogiškasis struktūrinis reiškinys, kad prieglobstis ir tarptautinė apsauga yra persekiojamų asmenų pagrindinės teisės ir teisinė pareiga pagal tarptautinę teisę valstybėms, kurios yra Ženevos konvencijos šalys. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinės teisės ir asmens duomenys turėtų būti saugomi pagal šioje nuomonėje aptariamus pasiūlymus dėl reglamentų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina šiuose reglamentuose pateiktus pasiūlymus geriau informuoti prieglobsčio prašytojus apie prašymo pateikimo tvarką, jų teises ir pareigas, kad būtų galima geriau apginti šias teises. Teisė į teisminę gynybą bus sustiprinta apibrėžiant skundo apimtį ir nustatant tikslą teismams priimti sprendimus per suderintą terminą. Siekiant gerokai paspartinti ir suderinti apskundimo procesą taip pat buvo pakeistos teisių gynimo priemonių taisyklės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad sustiprinta teisė į privatų ir šeimos gyvenimą ir stiprinamos nelydimų nepilnamečių teisės, išplečiant reglamento taikymą ir įtraukiant brolius ir (arba) seseris bei šeimas, sukurtas tranzito šalyse, pagal kriterijus, susijusius su šeimos susijungimu ir taikant vaiko interesų principą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pripažįsta, jog svarbu, kad pasiūlymai turėtų teisinį reglamento, o ne direktyvos statusą, kuris yra privalomas visas ir pagal Sutartis tiesiogiai taikomas valstybėse narėse. Tačiau būtina, kad visi atitinkami siūlomi reglamentai būtų priimami kartu, siekiant sukurti pilnavertę politiką: bet kurio iš jų nepriėmimas turėtų skaudžių pasekmių likusių nuostatų taikymui. Be to, kai kurios valstybės narės praeityje nesilaikė privalomų ES teisės aktų, todėl lieka daug abejonių dėl keleto siūlomų reglamentų nuostatų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlymai yra išsamių konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, nacionalinėmis ir vietos valdžios institucijomis (1), pilietinės visuomenės organizacijomis, nevyriausybinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru (UNHCR) (2) ir Tarptautine migracijos organizacija (TMO) (3), taip pat ekspertų grupėmis ir akademine bendruomene rezultatas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad reglamentuose remiamasi solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principais, tačiau mano, kad ši našta nėra pakankamai subalansuota atitinkamu solidarumo lygiu. Paprastai tariant, kai kalbama apie perkėlimą, solidarumas negali būti savanoriškas. Solidarumas turi būti privalomas, t. y. nustatant privalomą perkėlimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritaria dvejopam susirūpinimui dėl, viena vertus, tarptautinės apsaugos ar geresnio gyvenimo siekiančių asmenų saugumo ir, kita vertus, dėl prie ES išorės sienų esančių šalių, kurios nerimauja dėl to, kad nebepajėgia atlaikyti migracijos spaudimo, gerovės. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK sutinka, kad reglamentas „Dublinas III“ nėra sukurtas spręsti migracijos spaudimo ar teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių atvejų. Be to, jame neatsižvelgiama į mišrių migracijos srautų migracijos valdymo padėtį ir su tuo susijusį srautų spaudimą valstybių narių migracijos sistemoms. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kadangi bendra migracijos ir prieglobsčio pakto koncepcija grindžiama sienų kontrole ir antrinio judėjimo vengimu, dėl jos didėja atsakomybės našta ir nepatogumai šalims, į kurias atvykstama pirmiausiai, taip pat įsipareigojimai, numatyti pasiūlymuose dėl išankstinio patikrinimo ir sienų kontrolės. Tokios prievolės šalims kelia sunkumų, nes dėl jų didėja žmonių, kurie turėtų pasilikti pasienyje, skaičius, o tai gali turėti rimtų pasekmių ne tik jų pačių, bet ir priimančiųjų visuomenių gerovei. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK palankiai vertina tai, jog pripažįstama, kad reikia platesnės solidarumo koncepcijos. Ši solidarumo koncepcija turėtų būti privalomo pobūdžio, kad būtų galima prognozuojamai ir veiksmingai reaguoti į kintančią situaciją, kai migracijos į Sąjungą srautai tampa vis mišresni, ir užtikrinti teisingą atsakomybės pasidalijimą pagal Sutartį. Tačiau tai neatitinka lūkesčių dėl solidarumo mechanizmo, kuris iš tikrųjų palengvintų valstybių, į kurias atvykstama pirmiausiai, naštą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK siūlo, kad siūloma grąžinimo į kilmės šalis politika būtų paremta trečiosioms šalims skirta aiškių paskatų ir atgrasymo sistema. Be to, grąžinimo politika turėtų būti grindžiama svarbesniu ES vaidmeniu ir dalyvavimu, o nacionalinės priemonės turėtų padėti tais atvejais, kai atitinkama valstybė narė gali daryti įtaką konkrečiai trečiajai šaliai. Reikia dėti daugiau pastangų sprendžiant vadinamosios trigubos sąsajos tarp humanitarinės veiklos, vystymosi ir taikos prieglobsčio prašytojų kilmės šalyse klausimą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pritartų neatidėliotiniems ir privalomiems Europos Komisijos komunikate numatytiems veiksmams, atsižvelgiant į tai, kad toks didelis ir turtingas žemynas kaip Europa turėtų pajėgti labiau prisidėti prie veiksmingos pabėgėlių apsaugos. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Kadangi pasirinkimas tarp perkėlimo ir remiamo grąžinimo yra savanoriškas, EESRK galėtų pritarti privalomam perkėlimui, atsižvelgiant į tai, kad jei visos valstybės nuspręstų finansuoti grąžinimą, bet nepasirinktų perkelti Europos Sąjungoje arba pritartų tik labai nedideliam perkėlimų skaičiui, tai dar labiau pablogintų dabartinę padėtį šalyse, į kurias atvykstama pirmiausia. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK norėtų apsvarstyti pasiūlymą dėl būtinybės sukurti stebėsenos mechanizmus, kad būtų galima prižiūrėti procedūrą nuo tikrinimo iki grąžinimo ir jos suderinamumą su pagrindinėmis teisėmis. Tokiais mechanizmais, be kita ko, būtų galima išvengti vadinamojo priverstinio prieglobsčio prašytojų stabdymo. Be to, reikia skirti pakankamai laiko mechanizmui sukurti, nes atrodo, kad bendras procedūras, nustatytas Tikrinimo reglamente ir Prieglobsčio procedūrų reglamente, ir susijusius terminus gana sunku įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK pritaria tam, kad būtų sustiprintas reagavimo į krizines ir force majeure situacijas reglamentavimas, nustatant materialinės teisės normas dėl asmens duomenų apsaugos. Be to, siūlytina pratęsti krizės ištiktos valstybės tarptautinių įsipareigojimų sustabdymo terminą tol, kol krizė tęsis. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK skeptiškai vertina veiksmingą siūlomų nagrinėjamų reglamentų nuostatų taikymą ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad žmonės, kuriems reikia prieglobsčio, gali negalėti pasinaudoti savo teisėmis dėl numatytų procedūrų trūkumų. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Kilus 2015 m. krizei išaiškėjo, kad Europos prieglobsčio ir migracijos politikos formavimo ir įgyvendinimo srityse, įskaitant Dublino sistemą, kuri nebuvo sukurta užtikrinti tvarų dalijimąsi atsakomybe už tarptautinės apsaugos prašytojus visoje ES, yra didelių struktūrinių trūkumų ir spragų. 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose raginama reformuoti Dublino reglamentą užtikrinant atsakomybės ir solidarumo pusiausvyrą asmenų, išlaipintų po paieškos ir gelbėjimo operacijų, atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Naujas migracijos ir prieglobsčio paktas, pateiktas kartu su pasiūlymu dėl naujo prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento, yra nauja pradžia migracijos, grindžiamos visapusišku požiūriu į migracijos valdymą, srityje. Šiuo pasiūlymu nustatoma bendra ES lygmens prieglobsčio ir migracijos valdymo sistema, kuria iš esmės prisidedama prie visapusiško požiūrio ir siekiama skatinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą.
  Pastarųjų migracijos krizių metu ypač išryškėjo toliau išvardyti iššūkiai. |
| --- | --- |

2.2.

Pastarųjų migracijos krizių metu ypač išryškėjo toliau išvardyti iššūkiai.

| 2.2.1. | Integruoto požiūrio į Europos prieglobsčio ir migracijos politikos įgyvendinimą trūkumas:






  — | nevienodos sąlygos valstybėse narėse trukdo pastangoms užtikrinti galimybę naudotis procedūromis, vienodas sąlygas, aiškumą ir teisinį tikrumą. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

—

nevienodos sąlygos valstybėse narėse trukdo pastangoms užtikrinti galimybę naudotis procedūromis, vienodas sąlygas, aiškumą ir teisinį tikrumą.

| 2.2.2. | Nacionaliniai prieglobsčio ir migracijos valdymo trūkumai ir nepakankamas derinimas ES lygmeniu:






  — | grąžinimo ir prieglobsčio sąsajos keliami iššūkiai, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

grąžinimo ir prieglobsčio sąsajos keliami iššūkiai,

| — | ribotas remiamo savanoriško grįžimo programų naudojimas, |
| --- | --- |

—

ribotas remiamo savanoriško grįžimo programų naudojimas,

| — | supaprastintų atvykimo procedūrų trūkumas, |
| --- | --- |

—

supaprastintų atvykimo procedūrų trūkumas,

| — | delsimas pasinaudoti tinkama prieglobsčio suteikimo procedūra ir lėtas prašymų nagrinėjimas, |
| --- | --- |

—

delsimas pasinaudoti tinkama prieglobsčio suteikimo procedūra ir lėtas prašymų nagrinėjimas,

| — | sunkumai taikant pasienio procedūrą. |
| --- | --- |

—

sunkumai taikant pasienio procedūrą.

| 2.2.3. | Nėra plataus ir lankstaus solidarumo mechanizmo:






  — | perkėlimas nėra vienintelė veiksminga priemonė sprendžiant mišrių srautų problemą. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

—

perkėlimas nėra vienintelė veiksminga priemonė sprendžiant mišrių srautų problemą.

| 2.2.4. | Dublino sistemos neveiksmingumas:






  — | tvaraus atsakomybės dalijimosi pagal dabartinę sistemą nebuvimas, |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

—

tvaraus atsakomybės dalijimosi pagal dabartinę sistemą nebuvimas,

| — | dabartinės atsakomybės perkėlimo taisyklės prisideda prie neteisėto judėjimo, |
| --- | --- |

—

dabartinės atsakomybės perkėlimo taisyklės prisideda prie neteisėto judėjimo,

| — | neefektyvus duomenų tvarkymas, |
| --- | --- |

—

neefektyvus duomenų tvarkymas,

| — | Dublino sistemos procesinis neveiksmingumas sukuria administracinę naštą. |
| --- | --- |

—

Dublino sistemos procesinis neveiksmingumas sukuria administracinę naštą.

| 2.2.5. | Tikslingų mechanizmų ekstremalioms krizinėms situacijoms spręsti nebuvimas:






  — | ES sudėtinga užtikrinti prieglobsčio ar kitų pasienio procedūrų prieinamumą kritinėse situacijose. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

—

ES sudėtinga užtikrinti prieglobsčio ar kitų pasienio procedūrų prieinamumą kritinėse situacijose.

| 2.2.6. | Nėra teisingos ir veiksmingos pagrindinių teisių įgyvendinimo sistemos ir yra sunkumų nustatant naujus teisinius prieglobsčio kelius ir veiksmingai šalinant migracijos priežastis, įskaitant humanitarinius, vystymosi ir su taika susijusius klausimus. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.3. | Tikimasi, kad pasiūlymais šie uždaviniai bus sprendžiami taip, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Veiksmingesnė, sklandesnė ir labiau suderinta migracijos valdymo sistema:






  — | visapusiškas požiūris į veiksmingą prieglobsčio valdymą (pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo nustatoma bendra ES prieglobsčio ir migracijos valdymo sistema), |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

visapusiškas požiūris į veiksmingą prieglobsčio valdymą (pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo nustatoma bendra ES prieglobsčio ir migracijos valdymo sistema),

| — | sklandi prieglobsčio grąžinimo procedūra ir paprastesnis paspartintų ir pasienio procedūrų taikymas, |
| --- | --- |

—

sklandi prieglobsčio grąžinimo procedūra ir paprastesnis paspartintų ir pasienio procedūrų taikymas,

| — | koordinuotas, veiksmingas ir greitas tikrinimo etapas (pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių piliečių, sulaikytų neleistinai kertant išorės sienas, išlaipintų po paieškos ir gelbėjimo operacijų arba prašančių tarptautinės apsaugos sienų perėjimo punktuose, tikrinimas). |
| --- | --- |

—

koordinuotas, veiksmingas ir greitas tikrinimo etapas (pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių piliečių, sulaikytų neleistinai kertant išorės sienas, išlaipintų po paieškos ir gelbėjimo operacijų arba prašančių tarptautinės apsaugos sienų perėjimo punktuose, tikrinimas).

| 2.3.2. | Sąžiningesnis ir visapusiškesnis požiūris į solidarumą ir perkėlimą:






  — | solidarumo mechanizmas, kuriuo numatomas privalomas platesnio masto solidarumas (pasiūlymas dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo). |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

solidarumo mechanizmas, kuriuo numatomas privalomas platesnio masto solidarumas (pasiūlymas dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo).

| 2.3.3. | Supaprastintos ir veiksmingesnės patikimo migracijos valdymo taisyklės:






  — | platesnis ir teisingesnis atsakomybės kriterijų apibrėžimas, ribojantis atsakomybės nutraukimą ir perkėlimą (pasiūlymas dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo), |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

platesnis ir teisingesnis atsakomybės kriterijų apibrėžimas, ribojantis atsakomybės nutraukimą ir perkėlimą (pasiūlymas dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo),

| — | veiksmingesnis duomenų rinkimas ir (arba) tvarkymas, kad būtų galima skaičiuoti prašytojus, o ne prašymus, ir įtraukti konkrečią paieškos ir gelbėjimo operacijų kategoriją (nauja redakcija išdėstytas EURODAC reglamentas), |
| --- | --- |

—

veiksmingesnis duomenų rinkimas ir (arba) tvarkymas, kad būtų galima skaičiuoti prašytojus, o ne prašymus, ir įtraukti konkrečią paieškos ir gelbėjimo operacijų kategoriją (nauja redakcija išdėstytas EURODAC reglamentas),

| — | didesnis procedūrų efektyvumas (pasiūlymas dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo). |
| --- | --- |

—

didesnis procedūrų efektyvumas (pasiūlymas dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo).

| 2.3.4. | Tikslinis mechanizmas ekstremalioms krizinėms situacijoms spręsti (pasiūlymas dėl Reglamento dėl krizinių situacijų). |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Veiksmingesnis migrantų ir prieglobsčio prašytojų pagrindinių teisių gynimas (4). |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Pastabos dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2003/109/EB ir Reglamento (ES) XXX/XXX [dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo] pasiūlymas

| 3.1. | Migracijos ir prieglobsčio pakte teisingai akcentuojami valstybių narių prieglobsčio ir grąžinimo sistemų neatitikimai ir pabrėžiama, kad reikia stiprinti solidarumą ES įveikiant įgyvendinimo trūkumus ir stiprinant bendradarbiavimą su ES nepriklausančiomis šalimis. Tačiau neaišku, ar savanoriško ir selektyvaus solidarumo principas padės įveikti pagrindinius pastarojo dešimtmečio koordinavimo iššūkius, ypač atsižvelgiant į tai, kad neproporcingai didelė naštos dalis tenka valstybėms narėms, į kurias atvykstama pirmiausia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kaip nurodoma EESRK nuomonėje SOC/649 (5), pagal naują solidarumo mechanizmą valstybės narės galėtų dalyvauti neteisėtai atvykusių asmenų perkėlimo ES ar remiamo grąžinimo procese. EESRK abejoja, ar šį hipotetiniu savanorišku solidarumu grindžiamą mechanizmą bus įmanoma įgyvendinti. Neužsimenama apie paskatas, kurių reikėtų, norint paskatinti valstybes nares dalyvauti šiame mechanizme, ypač turint omenyje, kad kai kurios jų atsisakė dalyvauti ankstesnėje perkėlimo Europos Sąjungoje programoje (6), arba aiškaus įpareigojimo nebuvimą. Šis „solidarumu pagrįstas“ mechanizmas taip pat gali turėti priešingą poveikį, kai atitinkamas asmuo perkeliamas į remiančiąją valstybę narę, jei grąžinimas iš tikrųjų neįvykdomas per aštuonis mėnesius, o tai lemia atskaitomybės spragas sugrąžinamų asmenų teisių srityje. Be to, pagal siūlomą naują solidarumo mechanizmą valstybės narės stimuliuojamos nedalyvauti perkeliant asmenis, t. y. rinktis skubiausią, sudėtingiausią ir su didelėmis išlaidomis susijusį variantą, bet gali vietoj to pasirinkti dalyvauti grąžinant asmenis (7). Todėl turi būti nustatytos privalomos solidarumo priemonės – privalomi veiksmai, kaip numatyta Europos Komisijos komunikate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad nuo penkerių iki trejų metų sutrumpintas laikotarpis, kuriam pasibaigus asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, nusprendę likti valstybėje narėje, kuri jiems suteikė tokią apsaugą, gali gauti ilgalaikį leidimą joje gyventi. Akivaizdu, kad siekiama palengvinti integravimąsi į vietos bendruomenes, nors tai gali būti laikoma ir judumo ES viduje ribojimu, taip patvirtinant, kad našta vis dar tenka šalims, į kurias atvykstama pirmiausia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina pasiūlytą teisingo atsakomybės pasidalijimo koncepciją, tačiau mano, kad šios atsakomybės našta nėra pakankamai subalansuota atitinkamu solidarumo laipsniu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina priemones prieglobsčio ir grąžinimo politikos nacionalinių strategijų koordinavimui gerinti, bet apgailestauja, kad daugiau pasiūlymų pateikta dėl grąžinimo koordinavimo, o ne prieglobsčio ir pabėgėlių priėmimo procedūrų derinimo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria ES šalys, siekdamos veiksmingai grąžinti asmenis, ir į Komisijos norą pereiti prie bendros ir veiksmingos Europos grąžinimo sistemos. Pasiūlymu siekiama gerinti operatyvinę paramą vykdant grąžinimą ir numatoma skirti nacionalinius grąžinimo koordinatorius. EESRK apgailestauja, kad nėra tinkamai įvardytos problemos, kylančios vykdant grąžinimo programas (8), – dėl to ši strategine laikoma pareigybė tampa priklausoma nuo ES nepriklausančių šalių, kurios yra kilmės arba tranzito šalys, noro bendradarbiauti. Todėl ES turėtų imtis svarbesnio vaidmens bendros grąžinimo politikos srityje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK siūlo, kad solidarumas būtų taikomas automatiškai. Valstybių, į kurias atvykstama pirmiausia solidarumo prievolės yra neproporcingos. Procedūros tebėra sudėtingos ir ilgos, ir nesuteikia jokių garantijų dėl perkėlimo Europos Sąjungoje. Nustatytos tik privalomos pasienio procedūros be automatinio dalijimosi mechanizmo. Priemonės, kurių turi imtis valstybės narės, yra infrastruktūros (palapinių, pagalbos natūra ir kt.) stiprinimas, finansinė parama arba savanoriškas grįžimas. Nėra aiškių kriterijų, kaip kiekviena šalis turėtų prisidėti. Tai neveiksminga – tai tik didina spaudimą valstybei, į kurią atvykstama pirmiausiai, ir ilgai trunka (8 mėnesius), todėl kyla pavojus, kad prašytojai pasislėps. Reikalingas labiau automatinis mechanizmas, kurį taikant prašytojai būtų geriau paskirstyti visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad solidarumo tikslu nėra praktiška nustatyti trijų skirtingų kategorijų ekstremaliąsias situacijas (migracijos spaudimo ar padidėjusio migracijos spaudimo grėsmės atvejai, krizės atvejai, paieškos ir gelbėjimo operacijos). Valstybės narės turės prašyti paramos pagal vieną iš trijų kategorijų. Komisija nustatys, ar prašymas yra pagrįstas (taikydama 21 vertinimo kriterijų), ir paprašys kitų šalių suteikti praktinę pagalbą, kuri gali būti dviejų pagrindinių formų: perkėlimas ir grąžinimo rėmimas. Tai yra nepraktiška ir daug laiko reikalaujanti procedūra: pirmiausia pateikiamas prašymas dėl solidarumo, tada suformuluojama nuomonė šiuo klausimu, tada valstybė gali pasiūlyti savo indėlį savanoriško solidarumo forma ir galiausiai priimamas sprendimas dėl privalomo solidarumo. Net ir privalomo solidarumo atveju Komisijos sprendimas priklauso nuo specialiojo komiteto nuomonės ir, jei šis komitetas nepateikia palankios nuomonės, nesiimama jokių priemonių. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK mano, kad, be pateikiamų apibrėžimų netikslumo (ypač Reglamente dėl krizinių ir force majeure situacijų), migracijos spaudimo sąvoka nėra aiškiai apibrėžta, nepaisant to, kad siūlomame reglamento tekste dažnai apie ją kalbama. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nors valstybių narių vykdomo grąžinimo idėja, pagrįsta jų santykiais su trečiosiomis šalimis, gali pasirodyti patraukli, ji gali būti neveiksminga, nes sąlygos kilmės šalyje gali pasikeisti arba susijusios šalys gali tiesiog uždrausti grąžinimus. Taip pat iškyla problema, kad iš esmės sukuriamos sulaikymo sąlygos: asmenys, kurie turi būti grąžinami, neišvengiamai lieka pasienyje, tokiu būdu paversdami šalį, į kurią atvykstama pirmiausia, dideliu išankstinio išvykimo centru. Praktiškai net nėra aišku, ar paspartintas procedūrų taikymas (kaip numatyta Tikrinimo reglamente) turės realų poveikį didinant grąžinamų asmenų skaičių, nes grąžinimas daugiausia priklauso nuo trečiųjų šalių bendradarbiavimo, su kuriomis ES dar turi derėtis (pavyzdžiui, vizų išdavimo srityje), kartu taip didėja žmogaus teisių pažeidimų tikimybė, o taip pat ir spaudimas vietos bendruomenėms. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK supranta, kad šalis, atsakinga už prieglobsčio prašymą – o tai yra naujos prieglobsčio valdymo procedūros pagrindas – galėtų būti apibrėžta kaip šalis, kurioje imigrantas turi brolių ir (arba) seserų, kur jis dirbo ar mokėsi arba kurioje buvo išduota viza. Nors toks kriterijų išplėtimas yra sveikintinas, jis tik patvirtina didelę naštą, kuri vis dar tenka šalims, į kurias atvykstama pirmiausiai. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Pastabos dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krizinių ir force majeure situacijų migracijos ir prieglobsčio srityje

| 4.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad migracijos ir prieglobsčio srityje pradėtas taikyti krizės ir force majeure komponentas. Tačiau EESRK mano, kad pačios apibrėžtys nėra aiškios ar tinkamos. Dėl to ir dėl objektyvių rodiklių nebuvimo arba buvimo atsiranda nepakankamas teisinis tikrumas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nors reglamentas dėl krizinių ir force majeure situacijų suteikia galimybę užtikrinti privalomą solidarumą, jis apima procedūrinę paramą, o ne skubias solidarumo priemones. Solidarumui kenkia sudėtingos ir biurokratinės procedūros, reikalingos jam įgyvendinti. Akivaizdu, kad susidarius krizinei padėčiai arba esant spaudimui būtina užtikrinti perkėlimą Europos Sąjungoje. Be to, reikėtų imtis priemonių, kad valstybėse narėse nesusidarytų krizinė padėtis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad krizių ir force majeure atvejams skirtų procedūrų ir mechanizmų nustatymas migracijos ir prieglobsčio srityje taip pat turėtų būti suderinamas su pagrindinėmis teisėmis ir bendraisiais Sąjungos, taip pat tarptautinės teisės principais. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad krizės metu mechanizmą pradėjusi taikyti valstybė narė galės iki trijų mėnesių sustabdyti savo tarptautinių įsipareigojimų vykdymą (pavyzdžiui, dėl prieglobsčio prašymų nagrinėjimo). Be to, šį laikotarpį turėtų būti galima pratęsti tol, kol tęsiasi krizė. Būtų naudinga paaiškinti, kaip bus nustatomos krizinės situacijos, ir apibrėžti aiškius kriterijus vertinant, ar šalies priėmimo pajėgumai yra viršijami arba ar jiems kyla toks pavojus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą suteikti valstybėms narėms papildomo laiko krizinei situacijai išspręsti ir kartu užtikrinti, kad būtų galima veiksmingai ir kuo greičiau naudotis atitinkamomis procedūromis ir teisėmis, ir tai, kad Komisija galės leisti taikyti prieglobsčio krizių valdymo procedūrą ir grąžinimo krizių valdymo procedūrą šešių mėnesių laikotarpiu, kurį būtų galima pratęsti ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui. Pasibaigus atitinkamam laikotarpiui, pagal prieglobsčio ir grąžinimo krizių valdymo procedūras pratęsti terminai nebeturėtų būti taikomi naujiems tarptautinės apsaugos prašymams. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tačiau EESRK mano, kad ribota pasiūlymo taikymo sritis, pavyzdžiui, dėl procedūrų pratęsimo ar pagreitinimo, silpnina jo, kaip mechanizmo, kuris turi būti taikomas solidarumo ekstremaliųjų situacijų atveju, funkciją. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nors EESRK mano, kad šis pasiūlymas gali būti naudingas kaip galimybė siekti privalomo solidarumo, jis neįtrauktas į atitinkamą reglamentą. Todėl EESRK mano, kad jis turėtų būti įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso ir Reglamento (ES) XXX/XXX [dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo] pasiūlymas, kad būtų išvengta neaiškumų ir pašalinta rizika, kad jis nebus priimtas, nes vienas negali egzistuoti be kito. |
| --- | --- |

4.7.

Briuselis, 2021 m. vasario 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Pavyzdžiui, 2019 m. lapkričio 25 d. Berlyno veiksmų planas dėl naujos Europos prieglobsčio politikos, kurį pasirašė 33 organizacijos ir savivaldybės.

1

(2)  2020 m. sausio mėn. UNHCR rekomendacijos dėl Europos Komisijos siūlomo migracijos ir prieglobsčio pakto.

2

(3)  2020 m. vasario mėn. TMO rekomendacijos dėl naujo Europos Sąjungos migracijos ir prieglobsčio pakto.

3

(4)  SWD/2020/207 final.

4

(5)  OLC 123, 2021 4 9, p. 15

5

(6)  Sprendimas sujungtose bylose C-715/17, C-718/17 or C-719/17 Komisija prieš Lenkiją, Vengriją ir Čekijos Respubliką.

6

(7)  Deja, nėra numatyta jokių saugiklių tais atvejais, kai populistams susitelkus prieš migrantus ir pabėgėlius, kai kurios vyriausybės nusprendžia tapti pagrindinėmis grąžinimo vykdytojomis.

7

(8)  Komunikatas COM(2017) 200 final

8

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/64

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl

Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo Sąjungoje nustatoma bendra tarptautinės apsaugos tvarka ir panaikinama Direktyva 2013/32/ES

(COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD))

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių piliečių tikrinimas prie išorės sienų ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240 ir (ES) 2019/817

(COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD))

Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos EURODAC biometriniams duomenims lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) XXX/XXX [Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamentas] ir Reglamentą (ES) XXX/XXX [Perkėlimo į ES reglamentas] dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su sistemos EURODAC duomenimis, siekiant nustatyti trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės tapatybę, ir kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2018/1240 ir Reglamentas (ES) 2019/818

(COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD))

(2021/C 155/10)

Pranešėjas
  Panagiotis GKOFAS

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2020 11 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 25 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 210 / 9 / 28 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2020 11 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 25

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

210 / 9 / 28

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK atkreipia dėmesį į naują migracijos ir prieglobsčio paktą, kuriuo siekiama spręsti daugiaaspekčius ir sudėtingus klausimus. EESRK mano, kad naujaisiais reglamentais teigiamai prisidedama prie didesnio ES sienų saugumo. Siekiant kontroliuoti į ES atvykstančius asmenis, kuriamas geresnis ir saugesnis procesas. Tačiau integruotos ir bendros ES strategijos, kuri būtų atspari ir orientuota į ateitį, labai reikėjo jau seniai. Deja, migracijos ir apskritai prieglobsčio klausimu dabartinių pasiūlymų negalima laikyti labai reikalingais aiškiais žingsniais į priekį. Tai dar ne viskas: keturios ar penkios paveiktos valstybės narės laikotarpiui, kuris trunka iki šešių ar septynių mėnesių, jeigu ne ilgiau, kol nebus žinoma procedūrų baigtis, pagal principą „neleidimas atvykti“ (1)
  turės sukurti „uždarus centrus“, todėl turėsime žymiai blogesnių situacijų nei anksčiau. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europos Komisija ir ES valstybės narės turi dėti daugiau pastangų ir imtis papildomų veiksmų. Nesenose EESRK nuomonėse (SOC/649 (2) ir SOC/669 (3)) kritikuojami svarbūs Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento ir Prieglobsčio procedūrų reglamento aspektai. EESRK taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad išnagrinėjus visus devynis reglamentus ir po kontaktų su Komisija atrodo, kad šiuos devynis skirtingus reglamentus įgyvendinti bus problemiška dėl keleto aspektų. Siekiant pagerinti įvairių ES teisės aktų sąveiką ir užtikrinti, kad būtų sprendžiamos rimtos problemos valstybėse narėse, kurioms migracija daro didžiausią poveikį, reikalinga išsamesnė migracijos strategija. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK norėtų išreikšti susirūpinimą dėl naujų pasienio procedūrų, ypač susijusių su būtinybe apsaugoti teisę prašyti prieglobsčio ir su šiais klausimais:






  — | klaidinga sąvoka „šalys, kuriose žemas prieglobsčio suteikimo rodiklis“, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

klaidinga sąvoka „šalys, kuriose žemas prieglobsčio suteikimo rodiklis“,

| — | netinkamai apibrėžtų teisinių sąvokų („grėsmė saugumui“, „viešoji tvarka“) naudojimas, dėl kurio atsiranda teisinis netikrumas, |
| --- | --- |

—

netinkamai apibrėžtų teisinių sąvokų („grėsmė saugumui“, „viešoji tvarka“) naudojimas, dėl kurio atsiranda teisinis netikrumas,

| — | 12–18 metų amžiaus vaikai iš užsienio, kurie pagal 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją taip pat laikomi vaikais, |
| --- | --- |

—

12–18 metų amžiaus vaikai iš užsienio, kurie pagal 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją taip pat laikomi vaikais,

| — | kaip ir kur žmonės bus laikomi pasienio procedūros metu ir kaip išvengti teisiškai neapibrėžtos padėties užtikrinant teisę į veiksmingą teisminę apsaugą. |
| --- | --- |

—

kaip ir kur žmonės bus laikomi pasienio procedūros metu ir kaip išvengti teisiškai neapibrėžtos padėties užtikrinant teisę į veiksmingą teisminę apsaugą.

| 1.4. | EESRK pripažįsta, kad visapusiškos ir veiksmingos prieglobsčio procedūros, atitinkančios tarptautines konvencijas ir teisines garantijas, duoda pridėtinės vertės ir yra reikalingos, kad sustiprintų ES ir valstybių narių pasitikėjimą taikant apčiuopiamus solidarumo mechanizmus ir teisingai pasidalijant pareigas ir įsipareigojimus. Tokios bendros prieglobsčio sistemos, kuri būtų visapusiška, solidari ir teisingai padalytų atsakomybę valstybėms narėms, šiame Komisijos pasiūlyme nematyti. Nuostata dėl solidarumo taip pat turėtų būti įtraukta į Prieglobsčio procedūros reglamentą iš karto po patikrinimo ir EURODAC suteikus IT pagalbą. Jei „privalomas solidarumas“ pagal Prieglobsčio procedūros reglamento nuostatas netaps „privalomu perkėlimu“ arba jei nebus sukurtos procedūros, kurios leistų žmonėms prašyti prieglobsčio ES valstybėse narėse neprivalant kirsti ES sienų, reglamentas praktiškai neveiks. Taip pat turėtų būti numatytos su perkėlimu susijusios paskatos ir atgrasomosios priemonės, ir bet kuriuo atveju turėtų būti įmanoma Prieglobsčio procedūros reglamento procesą vykdyti kitose valstybėse narėse, o ne tik šalyje, į kurią atvykstama pirmiausia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pabrėžia, kad siūlomų naujų procedūrų veiksmingumą reikia nuolat vertinti taikant pagarbos pagrindinėms teisėms stebėsenos sistemas, visų pirma pažeidžiamų žmonių ir vaikų teisių, individualių prašymų suteikti prieglobstį įvertinimo ir veiksmingo teisių gynimo požiūriu. Tačiau kyla klausimas, kur ir kaip bus įgyvendintas patobulintas naujasis paktas ir su juo susiję pasiūlymai bei kokios bus solidarumo, perkėlimo ES viduje arba perkėlimo į ES nuostatos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pritaria labiau integruotai ir labiau subalansuotai IT migracijos valdymo sistemai, paremtai patobulinta EURODAC duomenų baze, daug dėmesio skiriant prašymams ir prašymų teikėjams. EESRK susidarė įspūdis, kad Komisija pripažįsta būtinybę taikyti bendrą požiūrį į privalomą pirštų atspaudų kontrolę iki atvykimo bei sveikatos ir saugumo rizikos patikrinimus, tačiau nepaisant siūlomos sudėtingos sistemos asmuo, deja, neturi kitos galimybės prašyti prieglobsčio kitoje valstybėje narėje nei pirmoji jo atvykimo šalis, nors tai turėtų būti įmanoma. Šiuo metu Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamente numatytos už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą atsakingos valstybės narės nustatymo taisyklės turėtų būti išdėstytos Prieglobsčio procedūros reglamente, suteikiant galimybę per EURODAC nagrinėti ir tuos prašymus, kuriuos turi nagrinėti ir kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nors EESRK ir pritaria naujoms, spartesnėms sprendimų priėmimo procedūroms prie ES sienų, laikantis visų pagrindinių teisių, žmogaus teisių ir teisinių procedūrų, dar kyla labai daug klausimų, pavyzdžiui: kaip mes įgyvendinsime ir užtikrinsime šias procedūras? Kaip mes įgyvendinsime grąžinimą? Kur solidarumas pagal Prieglobsčio procedūros reglamentą, jau nekalbant apie Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamentą? Ar juose apskritai numatytos solidarumo nuostatos? Kai asmeniui suteikiamas prieglobstis, ar jis gali vykti į kitą valstybę narę nei pirmoji jo atvykimo šalis (4)? Ar valstybės narės gali suteikti prieglobstį, kad apsaugotų žmones, kuriems reikia pagalbos, ar – atvirkščiai – jos pradės jų prašymus atmetinėti? Todėl EESRK ragina Komisiją kruopščiai patikrinti ir paaiškinti kiekvieną pasiūlymo dalį, ypač atsakant į klausimą: Kaip šis naujasis paktas pagerina bendrąją prieglobsčio procedūrą ir užtikrina teisę prašyti prieglobsčio? |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK yra susirūpinęs dėl naujų procedūrų dėl trečiųjų šalių piliečių tikrinimo prie išorės sienų įgyvendinimo. Šis naujas mechanizmas didina spaudimą toms ES valstybėms narėms, kurios turi ES išorės jūrų sienas, ir skatina kurti uždarus centrus prie išorės sienų arba netoli jų. Panašūs centrai išreiškė didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių apsaugos ir priimtinų gyvenimo sąlygų jų gyventojams užtikrinimo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pasienio procedūrų baigtis bus arba prieglobsčio suteikimas, arba prašymo atmetimas ir grąžinimas. Prieglobsčio atveju, prieglobstį suteikianti valstybė narė atsakinga už tai, kad prieglobstį gavę asmenys būtų integruoti. Tačiau pagal naujojo pakto scenarijų tai reiškia, kad tie asmenys integruojami pietinėse šalyse, be jokios galimybės perkelti juos ar tikėtis solidarumo iš kitų valstybių narių. Jeigu prieglobstis nesuteikiamas, valstybė narė privalo prieglobsčio prašytoją, kurio prašymas buvo atmestas, grąžinti. Laikantis tokio požiūrio, visada reikia ieškoti būdų sudaryti ES susitarimus su trečiosiomis kilmės ir tranzito šalimis ir užtikrinti veiksmingas procedūras, kaip numatyta pagal tarptautinę teisę ir žmogaus teisių dokumentus. Tarp valstybių narių negali būti sudaryti individualūs susitarimai – Komisija tokios procedūros net nemini. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Migracijos valdymo iššūkius, pirmiausia susijusius su sparčiu tų asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, identifikavimu arba praktiniu grąžinimo įgyvendinimu (tų asmenų, kuriems apsaugos nereikia, atveju), visa ES turėtų spręsti „vienodai“, tačiau negalima teigti, kad dabartiniais pasiūlymais tai daroma. Realiai tai klausimas, kurį turi spręsti tik ta valstybė narė, į kurią asmuo atvyksta pirmiausia, ir trūksta teisingo naštos pasidalijimo, pavyzdžiui, vykdant privalomą prieglobsčio prašytojų perkėlimą per Prieglobsčio procedūros reglamento procedūrą ir nagrinėjant prieglobsčio prašymus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ypač svarbu yra sukurti geresnę procedūrą, kuri leistų nustatyti asmenis, kurie turi nedaug galimybių gauti apsaugą ES (5). Komisijos pasiūlymu sukuriama tikrinimo prieš atvykstant procedūra, kuri turėtų būti taikoma visiems prie išorės sienos atvykusiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka atvykimo sąlygų arba buvo išlaipinti atlikus paieškos ir gelbėjimo operaciją. Deja, šis tikrinimas prieš atvykstant vykdomas tos šalies, į kurią ES atvykstama pirmiausia, teritorijoje prie sienos. „Prieš“ reiškia, kad atitinkamas asmuo patenka į „uždarą sulaikymo centrą“ ir lieka jame be jokios galimybės iš jo išvykti, kol valstybės narės valdžios institucijos nenusprendžia, ar suteikti tokiam asmeniui prieglobstį (6), ar jį grąžinti į kilmės arba tranzito šalį, jeigu tik toks grąžinimas yra įmanomas, o daugeliu atveju taip nėra. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pritaria ES sistemai, kuri sukuriama parengiant vienodas taisykles dėl ES teritorijoje sulaikytų neteisėtų migrantų, kurie atvykę į Šengeno erdvę išvengė sienų kontrolės, tikrinimo. Taip siekiama apsaugoti Šengeno erdvę ir užtikrinti veiksmingą neteisėtos migracijos valdymą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK ragina ES institucijas, agentūras ir socialines partneres dalyvauti rengiant tolesnes politikos priemones ir programas (tokias kaip specialistų pritraukimo partnerystės), organizuojant keitimąsi geriausia praktika ir daugiašales porinės veiklos programas, visų pirma dėl esamų „humanitarinių koridorių“. Komitetas taip pat prašo, kad būtų parengtos naujos teisinės sistemos, kad būtų nustatytos sparčios procedūros, kurios leistų plačiau ir didesniam žmonių skaičiui gauti humanitarinę vizą (pakoreguojant dabartines Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009 (7) 25 straipsnio nuostatas), ir kad imigracijos politikos srityje „rėmimas“ būtų įtrauktas kaip įprastas teisinis atvykimo kanalas, taikytinas trečiųjų šalių piliečiams iš ES nepriklausančių šalių. EESRK atkreipia teisėkūros institucijų dėmesį į faktą, kad anksčiau galioję ES teisės aktai, kaip antai Šengeno susitarimas ir Lisabonos sutartis, jau teikia „papildomą ir laikiną apsaugą“ tiems, kurie bėga nuo karų arba gaivalinių nelaimių. Tai parodo, kaip naudojant Europos Sąjungos valstybių narių jau turimas priemones, pažeidžiamiems žmonėms, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, galima užtikrinti teisėtą atvykimą. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bendrieji susirūpinimą keliantys klausimai ir pastabos

| 2.1. | Europos naujasis paktas palaiko integruotą politikos formavimą, susiejant politikos priemones prieglobsčio, migracijos, grąžinimo, išorės sienų apsaugos, kovos su neteisėtų migrantų gabenimu ir santykių su svarbiausiomis trečiosiomis šalimis srityse, taip laikantis veiksmų visais valdymo lygmenimis požiūrio. Tačiau nagrinėjami siūlomi reglamentai galiausiai užkraus didžiulę naštą valstybėms narėms Pietų Europoje, o neišvengiama pasekmė bus ta, kad reglamentų bus neįmanoma taikyti ir jais nebus pasiektas numatomas rezultatas. Praėjus pagrįstam laikotarpiui valstybės narės turės de facto atmesti daugelį prieglobsčio prašymų, netgi tuos, kurie atitinka sąlygas prieglobsčiui suteikti, tuo siekiant išvengti, kad nedidėtų nehumaniškomis sąlygomis laikomų žmonių skaičius. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pietų Europos valstybės narės neturi kito pasirinkimo kaip tik būti paverstos arba sulaikymo centrais, arba vietomis, kur žmonės laikomi prieš juos išsiunčiant. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šioje nuomonėje bus nagrinėjamos trys iš devynių naujojo pakto priemonių: i) naujasis tikrinimo reglamentas; ii) pakeistas pasiūlymas dėl prieglobsčio procedūrų reglamento; iii) pakeistas pasiūlymas dėl naujos EURODAC reglamento redakcijos. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Konkrečios pastabos dėl naujojo tikrinimo reglamento

| 3.1. | Šiuo naujuoju tikrinimo reglamentu siūloma šalyje, į kurią atvykstama pirmiausia, sukurti tikrinimo prieš atvykstant procedūrą, kuri turėtų būti taikoma visiems prie išorės sienos atvykusiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka atvykimo sąlygų arba buvo išlaipinti atlikus paieškos ir gelbėjimo operaciją. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iš turimų duomenų matyti, kad 2015–2016 m. atvykdavo trečiųjų šalių piliečiai, kuriems akivaizdžiai reikėjo tarptautinės apsaugos, o dabar tai iš dalies pasikeitė – atvyksta įvairių žmonių. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Konkrečios pastabos dėl tikrinimo procedūros tikslų ir pagrindinių elementų

| 3.3.1. | Tikrinimo tikslas – prisidėti prie naujojo visapusiško požiūrio į migraciją ir mišrius srautus užtikrinant, kad būtų greitai nustatoma asmenų tapatybė, taip pat bet kokia jų sveikatai ir saugumui kylanti rizika, ir kad visiems prie išorės sienos atvykusiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka atvykimo sąlygų arba buvo išlaipinti atlikus paieškos ir gelbėjimo operaciją, būtų sparčiai pradėta taikytina procedūra. Taip pat turėtų būti siekiama sukurti naudingą priemonę, kuri leistų likusioms ES šalims dalyvauti ir įvertinti prašymą teikiantį asmenį per Prieglobsčio procedūros reglamento procedūrą. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pasiūlyme numatoma, kad pagrindinės atitinkamų asmenų teisės turėtų būti apsaugomos taikant valstybių narių sukurtą mechanizmą. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tikrinimą konkrečiai turėtų sudaryti:






  a) | preliminarus sveikatos ir pažeidžiamumo patikrinimas; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

a)

preliminarus sveikatos ir pažeidžiamumo patikrinimas;

| b) | tapatybės patikrinimas ieškant informacijos Europos duomenų bazėse; |
| --- | --- |

b)

tapatybės patikrinimas ieškant informacijos Europos duomenų bazėse;

| c) | biometrinių duomenų (t. y. pirštų atspaudų ir veido atvaizdo duomenų) registravimas atitinkamose duomenų bazėse, jeigu tai dar nepadaryta; |
| --- | --- |

c)

biometrinių duomenų (t. y. pirštų atspaudų ir veido atvaizdo duomenų) registravimas atitinkamose duomenų bazėse, jeigu tai dar nepadaryta;

| d) | saugumo patikrinimas atitinkamose nacionalinėse ir Sąjungos duomenų bazėse, visų pirma Šengeno informacinėje sistemoje (SIS), siekiant patikrinti, ar asmuo nekelia grėsmės vidaus saugumui. |
| --- | --- |

d)

saugumo patikrinimas atitinkamose nacionalinėse ir Sąjungos duomenų bazėse, visų pirma Šengeno informacinėje sistemoje (SIS), siekiant patikrinti, ar asmuo nekelia grėsmės vidaus saugumui.

| 3.3.4. | Tikrinimas turėtų būti privalomas ir turėtų būti taikomas ne vien valstybėje narėje, į kurią atvykstama pirmiausia, bet kiekvienoje valstybėje narėje, laikantis ES solidarumo principo. Kaip aprašyta naujajame pakte, Prieglobsčio procedūros reglamento procedūra bus atliekama tik šalyse, į kurias atvykstama pirmiausia. Jei „privalomas solidarumas“ pagal Prieglobsčio procedūros reglamento nuostatas netaps „privalomu perkėlimu“ arba jei nebus sukurtos procedūros, kurios leistų žmonėms prašyti prieglobsčio ES valstybėse narėse neprivalant kirsti ES sienas, reglamentas praktiškai neveiks. Taip pat turėtų būti numatytos su perkėlimu susijusios paskatos ir atgrasomosios priemonės ir bet kuriuo atveju turėtų būti įmanoma Prieglobsčio procedūros reglamento procesą vykdyti kitose valstybėse narėse, o ne tik šalyje, į kurią atvykstama pirmiausia. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tikimasi, kad siūlomas tikrinimas suteiks papildomos vertės dabartinėms procedūroms ir, išskyrus su sveikata susijusius atvejus, neturėtų būti vykdomas tik tose šalyse, kurios turi išorės sienas. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Nepriklausomas, veiksmingas ir nuolat taikomas stebėsenos mechanizmas visų pirma turėtų apimti pagrindinių teisių paisymą atliekant tikrinimą, taip pat turėtų būti laikomasi taikytinų nacionalinių taisyklių sulaikymo atveju ir negrąžinimo principo. Be to, turėtų būti užtikrinama, kad skundai būtų nagrinėjami sparčiai ir tinkamai. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Pasiūlyme pripažįstama, kad svarbų vaidmenį atlieka ES agentūros (Frontex ir Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra), kurios gali teikti pagalbą ir paramą kompetentingoms institucijoms, joms vykdant visas su tikrinimu susijusias užduotis – tačiau tai nėra labai aišku. Pasiūlymu Pagrindinių teisių agentūrai suteikiamas svarbus, tačiau visiškai neaiškus vaidmuo padėti valstybėms narėms sukurti nepriklausomus stebėsenos mechanizmus dėl pagrindinių teisių tikrinimo proceso metu, taip pat dėl taikytinų nacionalinių taisyklių sulaikymo ir negrąžinimo principo taikymo atveju. |
| --- | --- |

3.3.7.

4.   Pakeistas pasiūlymas dėl prieglobsčio procedūrų reglamento peržiūros

| 4.1. | EESRK mano, kad naujo, pakeisto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto – ES reglamento, o ne direktyvos – pasirinkimas šiandienos sąlygomis yra tinkamas. Vis dėlto EESRK akivaizdžiai kyla klausimas, kaip šis pasiūlymas bus įgyvendinamas ir kaip bus užtikrinamas jo vykdymas visose valstybėse narėse, ypač tose, kurioms bus taikomos pažeidimo procedūros. Komitetas gali pritarti šiam pasiūlymui tik tuo atveju, jeigu jis nepavers pietinių valstybių narių žmonių sulaikymo centrais arba centrais, kuriuose žmonės bus laikomi prieš išsiuntimą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK teigiamai vertina Komisijos pasiūlymo tikslą pagerinti tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendrų procedūrų koordinavimą ir tolesnį prieglobsčio ir grąžinimo sprendimų suderinimą. Tačiau EESRK apgailestauja, kad buvo pateikta daugiau pasiūlymų koordinuoti uždarų sulaikymo centrų kūrimą šalyse, į kurias atvykstama pirmiausia, nei pasiūlymų dėl bendros prieglobsčio sistemos, primetant išskirtinę prievolę valdyti prieglobsčio ieškotojus tose šalyse, į kurias atvykstama pirmiausia. Dėl to susidaro stiprus įspūdis, kad pasiūlymai, kurie bus įgyvendinti, yra skirti pietinėms šalims, neminint perkėlimo taikant „pasienio procedūras“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Be to, EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme nebuvo tinkamai nustatytos galimos problemos įgyvendinant grąžinimo programas, ypač kiek tai susiję su praktiniu ne ES šalių, kilmės ar tranzito šalių noru bendradarbiauti su ES. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pabrėžia, kad skubiai reikia visapusiškesnės strategijos, kuri remtųsi subalansuotos ir bendros atsakomybės už migracijos srautų tarp ES ir ne ES šalių valdymą sistema. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK taip pat pabrėžia, jog reikia teikti adekvačią šeimų su vaikais apsaugą, ir ragina Komisiją užtikrinti ypatingą priežiūrą nelydimiems nepilnamečiams, pasirūpinti bendru prieglobsčio gairių procedūrų veiksmingumu, nustatyti veiklos standartų rodiklius ir kaupti geriausios praktikos pavyzdžius (skelbiamus Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO)). Nepriimtina, kad vaikas būtų laikomas vaiku tik iki 12 metų amžiaus, o ne iki 18 metų, kaip numatyta pagal tarptautinę teisę. Pagal 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją, vaikas – tai kiekvienas jaunesnis nei 18 metų amžiaus žmogus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Neseniai vykusiose konsultacijose pilietinės visuomenės organizacijos pasiūlė persvarstyti tam tikras atsakomybės nustatymo taisykles ir užtikrinti privalomą solidarumo mechanizmą, taip pat ir tų asmenų, kurie išsilaipina po paieškos ir gelbėjimo operacijų, atžvilgiu. Nevyriausybinės organizacijos taip pat patarė bendrai susitarti dėl atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių ir paragino į peržiūrėtas Dublino taisykles įtraukti nuolatinį perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmą (8)
  . EESRK klausia, kaip pagal naująjį pakeistą pasiūlymą būtų galima realiai įgyvendinti tinkamai veikiantį valstybių narių solidarumo mechanizmą. Šiuo metu Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamente numatytos už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą atsakingos valstybės narės nustatymo taisyklės turėtų būti išdėstytos Prieglobsčio procedūros reglamente, suteikiant galimybę per EURODAC nagrinėti ir tuos prašymus, kuriuos turi nagrinėti ir kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Pakeistas 2016 m. pasiūlymas dėl naujos EURODAC reglamento redakcijos

| 5.1. | Pakeistu 2016 m. pasiūlymu dėl naujos EURODAC reglamento redakcijos siekiama sukurti sąsają tarp konkrečių asmenų ir jiems taikomų procedūrų, siekiant labiau padėti kontroliuoti neteisėtą migraciją ir nustatyti neleistino judėjimo atvejus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pagrindinis EURODAC tikslas yra nustatyti prieglobsčio prašytojų tapatybę ir naudojant pirštų atspaudus ir veido vaizdo duomenis (biometrinius duomenis) sudaryti sąlygas teikti faktus, kuriais remiantis nustatoma valstybė narė, nagrinėsianti ES pateiktą prašymą dėl prieglobsčio suteikimo. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK nėra įsitikinęs, kad EURODAC (9) naudojimas būtų tinkama priemonė kovoti su neteisėta migracija, nei kad ji gali veiksmingai padėti valstybėms narėms stebėti, kaip suteikiama pagalba savanoriškam grįžimui ir reintegracijai (10). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pasiūlyme, kuriuo keičiamas 2016 m. pasiūlymas, remiamasi abiejų teisėkūros institucijų sudarytu laikinu susitarimu, papildant šiuos pakeitimus ir siekius pertvarkyti sistemą EURODAC, kad ji taptų bendra Europos duomenų baze, kurią naudojant būtų remiama ES prieglobsčio, perkėlimo į ES ir kovos su neteisėta migracija politika. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Be to, pasiūlymu siekiama rinkti tikslesnius ir išsamesnius duomenis, kad jais būtų remiamasi rengiant politiką ir taip geriau padedama kontroliuoti neteisėtą migraciją ir nustatyti neleistino judėjimo atvejus, suskaičiuojant tiek atskirus prašytojus, tiek prašymus. Tačiau ESERK mano, kad ši sudėtinga sistema taip pat turi suteikti migrantui galimybę prašyti suteikti prieglobstį kitoje valstybėje narėje, neapsiribojant ta valstybe, į kurią jis atvyko pirmiausia. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EURODAC taip pat siekiama padėti nustatyti tinkamus šios srities politikos sprendimus, suteikiant galimybę parengti statistinius duomenis naudojantis iš keleto duomenų bazių gautais duomenimis. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK sutinka, kad bendros taisyklės dėl trečiųjų šalių piliečių pirštų atspaudų ir veido atvaizdo duomenų EURODAC tikslams turi būti vienodai taikomos visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESKR pritaria tam, kad būtų sukurta informacinių priemonių, kurias naudodama Europos Sąjunga gautų informacijos apie tai, kiek trečiųjų šalių piliečių į ES atvyksta neteisėtai ar po paieškos ir gelbėjimo operacijų ir prašo tarptautinės apsaugos; ši informacija būtina siekiant formuoti tvarią ir faktais grindžiamą politiką migracijos ir vizų politikos srityje. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Kitas sistemos EURODAC tikslas – teikti papildomą paramą nacionalinėms institucijoms, dirbančioms su prieglobsčio prašytojais, kurių prašymai jau buvo atmesti kitoje valstybėje narėje, pažymint atmestus prašymus, tačiau nacionalinėms institucijoms turi būti suteikta teisė pakartotinai nagrinėti kitos valstybės narės išnagrinėtą prašymą. |
| --- | --- |

5.9.

Briuselis, 2021 m. vasario 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  „Neleidimo atvykti“ sąvoka egzistuoja ir Šengeno acquis, ir prieglobsčio acquis (Prieglobsčio procedūrų direktyvos 43 straipsnis).

1

acquis

acquis

(2)  OL C 123, 2021 4 9, p. 15.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 58

3

(4)  Pagal Priskyrimo reglamento nuostatas, su pabėgėlio ir (arba) papildomos apsaugos gavėjo statusu susijusios teisės ir išmokos priklauso nuo šį statusą suteikusios valstybės narės.

4

(5)  Iš šalių, kurių piliečių tarptautinės apsaugos prašymų patenkinimo rodiklis yra mažesnis nei 25 proc., atvykstančių migrantų dalis padidėjo nuo 14 proc. 2015 m. iki 57 proc. 2018 m.

5

(6)  Dėl sulaikymo per pasienio procedūrą taikymo žr. ESTT sprendimo C-808/18 179 ir 183 punktus: „Pagal šį 43 straipsnį valstybėms narėms iš tiesų leidžiama šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis siekiant užtikrinti tame pačiame straipsnyje numatytų procedūrų veiksmingumą „sulaikyti“, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2013/33 2 straipsnio h punktą, prie jų sienų atvykusius tarptautinės apsaugos prašytojus prieš suteikiant jiems teisę atvykti į jų teritoriją“; „iš Direktyvos 2013/32 43 straipsnio 1 dalies matyti, kad šia nuostata grindžiamas sulaikymas yra pateisinamas tik tuo, kad prieš pripažindama tarptautinės apsaugos prašytojui teisę atvykti į jos teritoriją atitinkama valstybė narė galėtų išnagrinėti, ar jo prašymas nėra nepriimtinas [...] arba ar jis negali būti atmestas kaip nepagrįstas [...]“.

6

(7)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

7

(8)  Europos politikos studijų centro (CEPS) projekto ataskaita Search and rescue, disembarkation and relocation arrangements in the Mediterranean.
  Sailing Away from Responsibility?, 2019 m. birželio mėn.

8

Search and rescue, disembarkation and relocation arrangements in the Mediterranean.

Sailing Away from Responsibility?

(9)  Tai pagerins valstybių narių stebėsenos pajėgumus šioje srityje ir užkirs kelią palankiausių remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos sąlygų paieškoms, nes valstybės narės turės galimybę iš karto susipažinti su šia informacija, o asmuo, kuriam suteikta pagalba vienoje valstybėje narėje, negalės vykti į kitą valstybę narę, kad gautų kitos rūšies arba geresnę pagalbą. Šiuo metu valstybės narės neturi bendros duomenų bazės nei jokio kito būdo sužinoti, ar grąžinamas asmuo jau pasinaudojo parama grįžimui ir reintegracijai. Ši informacija yra labai svarbi kovojant su piktnaudžiavimu ir pakartotiniu naudojimusi išmokomis.

9

(10)  Atvykimo ir išvykimo sistema leidžia valstybėms narėms nustatyti trečiųjų šalių piliečių, neteisėtai esančių šalyje, nors į ES jie atvyko teisėtai, tapatybę. Tačiau tokios sistemos nėra norint nustatyti nelegaliai esančius trečiųjų šalių piliečius, neteisėtai atvykusius į ES kirtus išorės sienas. Dabartinė sistema EURODAC yra ideali duomenų bazė šiai informacijai laikyti, nes joje jau yra tokių duomenų. Kol kas tokių duomenų rinkimo tikslas yra tik padėti nustatyti valstybę narę, atsakingą už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą. Neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių ir kirtus išorės sienas neteisėtai į Europos Sąjungą atvykusių asmenų tapatybės nustatymas konkrečiai padės valstybėms narėms parengti naujus dokumentus trečiosios šalies piliečiui, kad jį būtų galima grąžinti.

10

---

PRIEDAS

Šis pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmestas (Darbo tvarkos taisyklių 43 straipsnio 2 dalis):

2.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 2.2. | Pietų Europos valstybės narės neturi kito pasirinkimo kaip tik būti paverstos arba sulaikymo centrais, arba vietomis
  įsteigti uždarus centrus, kur žmonės laikomi prieš juos išsiunčiant ir kuriuose prieglobsčio prašytojų padėtis yra labai problemiška gyvenimo sąlygų ir teisių požiūriu. |
| --- | --- |

2.2.

Paaiškinimas

Dabartinį tekstą labai lengva klaidingai suprasti, nes pačios šalys nėra paverčiamos nei į sulaikymo centrus, nei į jokį kitą objektą. Centrai, kur žmonės laikomi prieš juos išsiunčiant, yra įsteigiami šalių viduje.

Balsavimo rezultatai

| Už | 96 |
| --- | --- |
| Prieš | 100 |
| Susilaikė | 47 |

Už

96

Prieš

100

Susilaikė

47

Toliau nurodyti skyriaus nuomonės sakiniai iš dalies pakeisti siekiant atsižvelgti į asamblėjos priimtą pakeitimą, nors daugiau nei ketvirtadalis balsavusiųjų pritarė pradinei teksto versijai (Darbo tvarkos taisyklių 43 straipsnio, 2 dalis):

| 1.1. | EESRK atkreipia dėmesį į naują migracijos ir prieglobsčio paktą, kuriuo siekiama spręsti daugiaaspekčius ir sudėtingus klausimus. EESRK mano, kad naujaisiais reglamentais teigiamai prisidedama prie didesnio ES sienų saugumo. Siekiant kontroliuoti į ES atvykstančius asmenis, kuriamas geresnis ir saugesnis procesas. Tačiau integruotos ir bendros ES strategijos, kuri būtų atspari ir orientuota į ateitį, labai reikėjo jau seniai. Deja, migracijos ir apskritai prieglobsčio klausimu Komisija vėl patiekė „tą pačią vakarykštę, tik pašildytą, sriubą“, kuri, kaip jau įprasta, pietinėms Europos šalims vis tiek buvo „išpilstyta jau ataušusi“.

  Tai dar ne viskas: keturios ar penkios paveiktos valstybės narės mažiausiai šešių ar septynių mėnesių laikotarpiui, jeigu ne ilgiau, taps „uždarais [žmonių] sulaikymo centrais“
   (1)

  , kol nebus žinoma procedūrų baigtis, todėl turėsime 20 kartų blogesnių situacijų nei anksčiau. |
| --- | --- |

1.1.

Balsavimo rezultatai

| Už | 105 |
| --- | --- |
| Prieš | 99 |
| Susilaikė | 43 |

Už

105

Prieš

99

Susilaikė

43

| 1.2. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad atrodo, jog Komisijai trūksta geros valios pasiūlymų klausimais. Visose savo nuomonėse (SOC/649, SOC/669 ir SOC/670) Komitetas kritikuoja tiek Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento, tiek Prieglobsčio procedūrų reglamento priėmimą. EESRK taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad išnagrinėjus visus devynis reglamentus ir po kontaktų su Komisija atrodo, kad šių devynių skirtingų reglamentų įgyvendinti nepavyks. Komisija pasižymi tuo, kad ji imigracijos nelaiko vienu klausimu, teigdama, kad bet kokiems pasiūlymams ar iniciatyvoms taikomas kitas reglamentas. Todėl iš esmės neįmanoma vieno klausimo susieti su kitu, o tai reiškia, kad jie nagrinėjami atskirai pagal kiekvieno atskiro reglamento taikymo sritį. Paprastai tariant, dėl kiekvienos pastabos pasiteisinama nurodant vis kitą taisyklę arba Komisija tiesiog atmeta visas pastabas teigdama, kad joms taikomos skirtingos taisyklės. |
| --- | --- |

1.2.

Balsavimo rezultatai

| Už | 101 |
| --- | --- |
| Prieš | 97 |
| Susilaikė | 41 |

Už

101

Prieš

97

Susilaikė

41

---

(1)  „Neleidimo atvykti“ sąvoka egzistuoja ir Šengeno acquis, ir prieglobsčio acquis (Prieglobsčio procedūrų direktyvos 43 straipsnis).

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/73

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“

(COM(2020) 662 final)

(2021/C 155/11)

| Pranešėjas | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Aurel Laurentiu PLOSCEANU |

Pranešėjas

Pierre-Jean COULON

Bendrapranešėjis

Aurel Laurentiu PLOSCEANU

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 11 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 2 11 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinė sesija Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 212 / 0 / 5 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 11 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2021 2 11

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinė sesija Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

212 / 0 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisija priimtą pasiūlymą dėl ES strategijos „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“. Ši strategija – tai Europos Sąjungai ir jos piliečiams neginčijama ir neišvengiama būtinybė; tai strategija, kurią EESRK ketina aktyviai palaikyti ir pildyti savo svarstymais bei pasiūlymais. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kadangi būstuose ir kituose pastatuose suvartojama 40 proc. visos ES suvartojamos energijos, EESRK mano, kad Europos Sąjungos sukelta renovacijos banga juos turi pasiekti, laikantis visapusiško požiūrio, kuriuo užtikrinamos ilgalaikės visuotinės svarbos investicijos, tvari plėtra, sveikatos apsauga, įskaitant asbesto šalinimo darbus, žalioji pertvarka ir veiksmingas Europos socialinių teisių ramsčio tvaraus ir įperkamo būsto principų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK remia renovacijos bangos strategiją, nes Europos Sąjungai tai yra visapusiškai naudinga iniciatyva (angl. win-win-win), užtikrinanti trejopą laimėjimą, nes ja prisidedama stabdant klimato kaitą, didinant užimtumą vietos lygmeniu ir taip siekiant ekonomikos atsigavimo ir, galiausiai, – kovojant su pandemija ir energijos nepritekliumi bei skatinant statyti visiems, įskaitant pažeidžiamus asmenis, įperkamus būstus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad, turint omenyje ypač didelę šios strategijos apimtį ir tai, kad ji bus įgyvendinama iki 2050 m., būtina suteikti jai stabilų, suprantamą ir tinkamą teisinį bei finansinį pagrindą, kuriant tiek specialų ES investicijų fondą, daugiamečius investavimo planus, naują „žaliąjį semestrą“, tiek šios srities teisinę sistemą, specialiai pritaikytą, pavyzdžiui, valstybės pagalbos teikimui, taikytiniems PVM tarifams, viešiesiems pirkimams, „žaliosioms“ hipotekos paskoloms, energijos vartojimo efektyvumo standartams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK prašo Komisijos įgyvendinti priemones, kuriomis būtų skatinama vietos lygmeniu masiškai kurti šiluminės renovacijos industrializavimo procesų grandines, sudarant naują „Šiluminės renovacijos iki 2050 m. Erasmus programą“, kad šios naujos darbo vietos ateityje tarptų patrauklios jauniems europiečiams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK taip pat nori paraginti valstybes nares, sekant EIB programos ELENA pavyzdžiu, teikti viešąsias diagnostikos, techninės pagalbos ir konsultavimo paslaugas, visų pirma skirtas šeimoms, siekiant išvengti bet kokios piktnaudžiaujamosios rinkodaros ir sukčiavimo paramos šiluminei renovacijai priemonėmis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK visų pirma mano, kad ši strategija turi padėti Europos Sąjungai priartėti prie jos piliečių ir teritorijų, tinkamai informuojant apie esamas priemones ir būdus jomis pasinaudoti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK prašo užtikrinti tikrą Pastatų fondo stebėsenos centro ir Energijos nepritekliaus observatorijos sinergiją. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“. Plačiu mastu vykdoma Europos Sąjungoje esančių pastatų – privačių ir socialinių būstų, viešųjų ir profesinės paskirties statinių – renovacija šiuo metu yra neginčijamai būtina, atsižvelgiant į nepakankamas ilgalaikes struktūrines investicijas šioje srityje ir į neveiklumo padarinius klimatui, aplinkai, ekonomikai ir socialiniams reikalams. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitetas remia šią Komisijos pasiūlytą strategiją, grindžiamą poveikio klimatui neutralumo tikslu, žiediškumo principais, padedančią siekti darnaus vystymosi tikslų, stiprinti Europos konkurencingumą, užtikrinti kultūros paveldo apsaugą ir, svarbiausia, apsaugoti kiekvieno asmens teisę turėti įperkamą, tinkamą gyventi, prieinamą ir sveiką būstą, kaip nustatyta Europos socialinių teisių ramsčio 19-ajame principe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kadangi būstuose ir kituose pastatuose suvartojama 40 proc. visos ES suvartojamos energijos, renovacijos banga juos turi pasiekti laikantis visapusiško požiūrio, kuriuo užtikrinamos ilgalaikės visuotinės svarbos investicijos, tvari plėtra ir žalioji pertvarka. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Be to, pandemija parodė, kokia svarbi vieta tenka būstui valdant sveikatos krizę, ir kad būtina persvarstyti, kaip būstai turi būti naudojami, taigi ir projektuojami, atsižvelgiant į izoliacijos apribojimus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visų pirma pandemija išryškino nepriimtinas būstų sveikumo, energijos nepritekliaus ir atsparumo pandemijai sąsajas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Taigi pastatų renovacijos bangos strategija yra visapusiškai naudinga („win-win-win“) iniciatyva savo reikšme veiksmingai kovojant su klimato kaita, savo ilgalaikių investicijų apimtimi ir užimtumo, kurį ji gali paskatinti vietoje ir kuris gali aktyviai prisidėti prie ekonomikos gaivinimo, požiūriu, taip pat dėl savo indėlio kovojant su energijos nepritekliumi ir skatinant socialinę sanglaudą bei įtrauktį, nes ja plėtojama įperkamų būstų pasiūla Europos Sąjungos piliečiams. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Todėl pastatų renovacijos banga turi būti genama nuolatinių ir suartėjančių vėjų bei srovių tiek Europos Sąjungai priimant teisės aktus ir skiriant paramą, tiek valstybėms narėms rengiant daugiamečius investicijų planus. Jie turi būti suprantami ir prieinami, juose turi būti atsižvelgta į subjektų įvairovę ir į jų investavimo principus; tai gali būti Europos namų ūkiai, įsikūrę nuosavuose būstuose ir turintys visiškos arba bendros nuosavybės teises į juos, namų ūkiai, rinkos sąlygomis išnuomojantys vieną ar kelis būstus, konkrečias bendro intereso užduotis vykdančios ir su jomis susijusias viešąsias paslaugas teikiančios socialinio būsto įstaigos, valdžios institucijos ir joms priklausantys viešieji pastatai, saugomi istoriniai pastatai ar įmonės ir jų nekilnojamas turtas. Šiuos potencialius renovacijos „banglentininkus“ reikės įtikinti ilgam laikui investuoti į savo būstus ir kitus pastatus iki 2050 m., pasinaudojant pastatų pobūdį atitinkančiais finansavimo mechanizmais, apimančiais ilgalaikes paskolas arba „žaliąsias paskolas“, valstybės garantijas ir, žinoma, būtinas negrąžinamas subsidijas, visų pirma teikiamas namų ūkiams. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pastatų renovacijos bangą pirmiausia turės palaikyti ES industrializacijos judėjimas ir gausėjantys vietos lygmens veiksmai, kuriais siekiama sumažinti renovacijos sąnaudas ir darbų atlikimo trukmę būstuose gyvenantiems namų ūkiams, tuo tikslu procesus užsakant iš išorės ir juos skaitmeninant. Vykstant šiai industrializacijai, turės būti naudojami nauji statybos modeliai, grindžiami pritaikytais techniniais įpareigojimais ir statybos standartais, o visų pirma – ES mastu vykdytina šios naujo sektoriaus ir galimų naujų darbo vietų kūrimo jaunosioms kartoms populiarinimo kampanija – tam tikra „Šiluminės renovacijos iki 2050 m. Erasmus programa“, kurią Komitetas ragina įgyvendinti. Ypatingas dėmesys taip pat turi būti skiriamas socialinio dempingo rizikai, neatsiejamai nuo šių užsakomųjų paslaugų ir kitų darbų subrangos modelių. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisija privalo užtikrinti esamų nuostatų konvergenciją, nustatyti peržiūrėtinas nuostatas ir pasiūlyti naujas, taikytinas ne tik valstybėms narėms ir jų ilgalaikio investavimo strategijoms, bet ir namų ūkiams, socialinio būsto nuomotojams, valdžios institucijoms ir įmonėms; visi šie subjektai, kurie remdamiesi savo motyvais priims galutinius sprendimus dėl individualių ilgalaikių investicijų, prisidės prie renovacijos bangos iki 2050 m. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ši konvergencija būtina tiek peržiūrint esamas šios srities nuostatas, pavyzdžiui, Pastatų energinio naudingumo direktyvos, viešųjų pirkimų ar taikomų valstybės pagalbos sistemų, visų pirma socialinio būsto srityje, specialaus taikytino PVM tarifo, „žaliųjų“ hipotekos kreditų nuostatas, o taip pat ES ekonomikos gaivinimo plano „NextGenerationEU“ ir 2021–2027 m. sanglaudos politikos nuostatas ir sąlygas, kurios turi būti suprantamos tiksliniams Europos namų ūkiams. Šio ekonomikos gaivinimo plano įgyvendinimas turi būti paspartintas vykdant tikrą konkrečių pasiūlymų ir rekomendacijų politiką bei koordinuojant esamų nacionalinių stebėsenos centrų veiklą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK prašo Pastatų fondo stebėsenos centro glaudžiai bendradarbiauti su Energijos nepritekliaus observatorija. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitetas ragina valstybėse narėse įsteigti šiluminės renovacijos bangos propagavimo, diagnostikos ir techninės pagalbos šiluminei renovacijai viešąją tarnybą, visų pirma skirtą namų ūkiams, siekiant išvengti bet kokios piktavališkos nesąžiningos komercinės praktikos renovacijos darbų srityje. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Pastabos dėl skatinimo renovuoti pastatus siekiant neutralizuoti poveikį klimatui ir atgaivinti ekonomiką

| 3.1. | Plačiu mastu vykdoma Europos Sąjungoje esančių pastatų – privačių ir socialinių būstų, viešųjų ir profesinės paskirties pastatų – renovacija šiuo metu yra neginčijamai būtina atsižvelgiant į nepakankamas ilgalaikes struktūrines investicijas šioje srityje ir į padarinius klimatui, aplinkai, ekonomikai ir socialiniams reikalams. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitetas pritaria Komisijos pateiktai klimato kaitos problemos sprendimo analizei, kurioje teigiama, kad reikia pradėti aktyviai veikti būstų ir kitų pastatų renovacijos srityje ir kad COVID-19 krize galima pasinaudoti kaip galimybe persvarstyti pastatų koncepciją, juos perprojektuoti ir modernizuoti, siekiant visapusės naudos aplinkai, visuomenei ir ekonomikai. Iš tikrųjų tai yra unikali galimybė siekti neutralaus poveikio klimatui, ekonomikos atsigavimo ir socialinės sanglaudos.
  Komitetas norėtų iškelti renovuotinų pastatų įvairovės klausimą, nes tai yra tiek individualūs namai, tiek dideli daugiabučių namų kompleksai, kurie buvo pastatyti dar sovietiniu laikotarpiu arba tie, kurie yra darbininkų gyvenamuose priemiesčiuose. Šioje didžiulėje pastatų įvairovėje Rytų Europoje esantiems daugiabučių blokams, labai seniems nuvertintiems miestų centrų pastatams, miestų pakraščiuose ar kaimo vietovėse esantiems būstams būtų galima numatyti specifines priemones prioritetine tvarka. Pasenusių pastatų, kurių renovacija reikalinga tiek dėl būtinybės pagerinti gyvenimo sąlygas, tiek dėl techninių patobulinimų, atveju reikia užtikrinti juose gyvenantiems asmenims galimybes gauti finansavimą, nes būtent tai yra pagrindinė kliūtis renovacijai. Be to reikės užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems. Europos Sąjunga taip pat turi pasinaudoti šia galimybe veikti plačiu mastu, kad galėtų tinkamos komunikacijos priemonėmis priartėti prie savo piliečių ir jų teritorijų. |
| --- | --- |

3.2.

Komitetas norėtų iškelti renovuotinų pastatų įvairovės klausimą, nes tai yra tiek individualūs namai, tiek dideli daugiabučių namų kompleksai, kurie buvo pastatyti dar sovietiniu laikotarpiu arba tie, kurie yra darbininkų gyvenamuose priemiesčiuose. Šioje didžiulėje pastatų įvairovėje Rytų Europoje esantiems daugiabučių blokams, labai seniems nuvertintiems miestų centrų pastatams, miestų pakraščiuose ar kaimo vietovėse esantiems būstams būtų galima numatyti specifines priemones prioritetine tvarka. Pasenusių pastatų, kurių renovacija reikalinga tiek dėl būtinybės pagerinti gyvenimo sąlygas, tiek dėl techninių patobulinimų, atveju reikia užtikrinti juose gyvenantiems asmenims galimybes gauti finansavimą, nes būtent tai yra pagrindinė kliūtis renovacijai. Be to reikės užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems. Europos Sąjunga taip pat turi pasinaudoti šia galimybe veikti plačiu mastu, kad galėtų tinkamos komunikacijos priemonėmis priartėti prie savo piliečių ir jų teritorijų.

| 3.3. | Komitetas remia siūlomą tikslą iki 2030 m. metinį būsto ir kitų pastatų energinės renovacijos rodiklį padidinti bent du kartus, kartu skatinant esminę renovaciją, t. y. 35 mln. vienetų iki 2030 m., bei išlaikant šį rodiklį, kad būtų galima pasiekti tikslą iki 2050 m. užtikrinti neutralų ES poveikį klimatui. Idealiu atveju tikslą padidinti rodiklį du kartus būtų galima viršyti ir siekti jį padidinti tris kartus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitetas pabrėžia, kad tai plataus užmojo tikslas, kuris turės būti įgyvendintas per 30 metų, kad reikia nuodugniai suderinti esamuose teisės aktuose nustatytas priemones ir mechanizmus, pagal kuriuos teikiama finansinė parama atitinkamiems namų ūkiams, socialinio būsto nuomotojams, valdžios institucijoms ir kitiems susijusių pastatų savininkams, kurie visi yra potencialūs investuotojai ir kuriuos reikia įtikinti imtis ilgalaikių investicijų atsižvelgiant į motyvus ir pajėgumus. Tai rodo dabartiniai valstybių narių ir jų regioninių valdymo institucijų bandymai susieti ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“ ir 2021–2027 m. sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Pastabos dėl pastatų renovacijos iki 2030 m. ir 2050 m. pagrindinių principų

| 4.1. | Komitetas pritaria, kad būtina patvirtinti visapusę integruotą strategiją, apimančią įvairius subjektus ir grindžiamą septyniais pagrindiniais principais: svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas; įperkamumas; priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas; gyvavimo ciklas ir žiediškumas; aukšti sveikatos ir aplinkos apsaugos standartai; žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos uždavinių sprendimas; ir, galiausiai, pagarba estetikai ir architektūros kokybei. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitetas norėtų pabrėžti, kad labai svarbu, vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčio 19-uoju principu, užtikrinti būstų įperkamumą ir investicijų prieinamumą atitinkamiems namų ūkiams, nesvarbu, ar tai būtų būstuose gyvenantys savininkai, ar nuomininkai, ar prastos būklės bendro nekilnojamojo turto bendrasavininkai, visų pirma tvarkant šilumos izoliaciją ir kovojant su energijos nepritekliumi, taip pat nuomojantiems socialinį būstą, kurio nuomos mokesčio nustatymas yra siejamas su valdžios sektoriaus pareiga užtikrinti finansinį prieinamumą, nustatomą atsižvelgiant į valstybių narių priskirtus konkrečius viešųjų paslaugų teikimo uždavinius. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pabrėžia, kad sienų ertmių ir grindų izoliacija yra paprasčiausia ir pigiausia išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemonė. Tačiau ir šios, palyginti pigios priemonės, net jei jos sumažina energijos sąnaudas, yra per brangios daugeliui būsto savininkų. Todėl EESRK ragina nacionalines vyriausybes šioms priemonėms sukurti dotacijų sistemą. Nyderlanduose atlikti skaičiavimai rodo, kad vienam būstui pakanka skirti 2 000 EUR šiems izoliavimo darbams atlikti. Be didžiulio išmetamo CO2 kiekio sumažinimo, tokia sistema taip pat leidžia sukurti daug darbo vietų statybų sektoriuje, kuris labai nukentėjo nuo COVID-19. Panašiai ir Prancūzijoje, neseniai buvo nustatyta bendra visiems namų ūkimas skirta šiluminės būsto renovacijos išmoka „MaPrimeRenov“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Reikėtų taip pat atsižvelgti į EESRK nuomonės „Darbas su asbestu atliekant su energija susijusį renovavimą“ išvadas ir rekomendacijas, kad būtų galima atliekant energinę pastatų renovaciją ir kai tik būtina ir įmanoma skatinti šalinti asbestą (1). |
| --- | --- |

4.4.

5.   Pastabos dėl greitesnės esminės renovacijos pastatams pagerinti

| 5.1. | Komitetas pritaria Komisijos analizės išvadoms, kad iškyla daug kliūčių priimant atskirus sprendimus dėl investavimo ir kad sudėtinga gauti finansavimą, ypač vietos lygmeniu, nes sudėtingos tiek nacionalines, tiek struktūrinių fondų finansavimo sistemos, visų pirma projektų nagrinėjimo etapu, o taip pat turint omenyje paramos išmokėjimo terminus. Siekiant nustatytų tikslų, įskaitant tikslą nuo 2021 m. pradėti įgyvendinti 2021–2027 m. sanglaudos politikos nuostatas, pirmiausia turi būti pašalintas šis sudėtingumas ir kliūtys. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitetas pabrėžia, kad Komisija visas šias kliūtis nustatė per viešą konsultaciją, taip pat atkreipia dėmesį į pateiktus pasiūlymus dėl informavimo gerinimo, didesnio teisinio tikrumo ir didesnių paskatų investuoti, pakankamo ir tikslingo finansavimo, gebėjimo rengti ir įgyvendinti projektus, visapusės ir integruotos renovacijos, ekosistemos pritaikymo prie tvarios renovacijos ir, galiausiai, į pasiūlymą renovacija pasinaudoti kaip priemone kovoti su energijos nepritekliumi ir įgyvendinti specialią ES įperkamo būsto iniciatyvą. Šie pasiūlymai turi būti įgyvendinami vadovaujantis paprastumo principu, iš anksto derinant valdžios institucijų sutelkiamą papildomą finansavimą ir taikant proporcingas valstybės pagalbos kontrolės priemones. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitetas remia Komisijos pasiūlymą, kad Europos pastatų stebėsenos centras taptų centrine Europos duomenų apie pastatų energinį naudingumą saugykla ir prisidėtų prie paskatų kūrimo šioje srityje. Šis stebėsenos centras turės dirbti kartu su Energijos nepritekliaus observatorija, kuri šiuo tikslu turėtų būti skatinama veikti aktyviau. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitetas pripažįsta, kad dabartinė padėtis yra išskirtinė, nes ES lėšos šiluminei renovacijai gali būti telkiamos tiek pagal ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“, tiek pagal 2021–2027 m. sanglaudos politiką. Yra ne mažiau kaip 13 priemonių, kuriomis galima prisidėti prie bendro šiluminės renovacijos finansavimo, skiriant negrąžinamas išmokas arba valstybės garantuojamas ilgalaikes paskolas su lengvatine palūkanų norma. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitetas mano, kad ši išskirtinė padėtis turi paskatinti Europos Sąjungą ne tik nustatyti kiekybinius renovacijos tikslus, bet ir paremti valstybių narių veiksmus ir jų metines investavimo į šiluminę renovaciją programas, taip pat užtikrinti kasmetinį šių programų vertinimą per Europos semestrą, šalia ekonomikos valdymo ir valdymo pagal atvirąjį koordinavimo metodą pradedant taikyti ir „žaliąjį valdymą“. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitetas mano, kad šia unikalia padėtimi taip pat reikia pasinaudoti kovojant su energijos nepritekliumi ir pirmenybės tvarka skirti finansavimą šio nepritekliaus šalinimui. Reikia padėti vykdyti uždavinius ES energijos nepritekliaus observatorijai, kuri turėtų vadovauti valstybių narių energijos nepritekliaus observatorijų tinklui. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Tačiau Komitetas nori atkreipti Komisijos dėmesį į tai, kad potencialiems investuotojams, visų pirma namų ūkiams ir socialinių būstų nuomotojams, sudėtinga derinti ir susieti šiuos įvairius finansavimo kanalus dėl skirtingo reglamentavimo, skirtingų reikalavimų finansavimui gauti ir kontrolės būdų. Atsižvelgiant į iki 2050 m. siektinus tikslus, reikėtų šias priemones suvienodinti, kad jos būtų suprantamesnės ir prieinamesnės namų ūkiams ir tikslinėms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Atsižvelgdamas į investavimo trukmę ir į 2050 m. tikslą ir siekiant supaprastinimo ir aiškumo susijusiems ES namų ūkiams, Komitetas siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę įsteigti Europos investicijų banko (EIB) finansuojamą specialų investicijų fondą, kuris užtikrintų techninę pagalbą, esamų priemonių derinimą ir veiksmų tęstinumą iki 2050 m. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitetas remia Komisijos ketinimą atitinkamai peržiūrėti valstybės pagalbos investicijoms į šiluminę renovaciją sistemas. Šios valstybės pagalbos šiluminei renovacijai sistemos turi būti supaprastintos, kad netaptų kliūtimi priimti būtinus sprendimus dėl investavimo. Komitetas taip pat palankiai vertina Komisijos sprendimą 2021 m. atlikti Komisijos sprendimo 2012/21/ES (2) dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma vertinimą. Pagalba socialinių būstų šiluminei renovacijai iš tikrųjų yra susijusi su šia sistema, taikoma vykdant įsipareigojimą teikti viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Komitetas remia Komisijos pasiūlymą paskelbti ES įperkamo būsto iniciatyvą, pagal kurią būtų finansuojami 100 novatoriškų ir įtraukių pavyzdinių projektų, orientuotų į visapusišką socialinių būstų kvartalų renovaciją, kurie taptų pavyzdžiu plataus masto renovacijai Europos Sąjungoje. Atsižvelgiant į socialinių būstų nuomotojų, kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikėjų, pajėgumą investuoti gaunant EIB paramą, masinė pastatų renovacija ir šios veiklos industrializavimas tampa galimybe ne tik kurti darbo vietas vietos lygmeniu, bet ir sumažinti kitų būstų ir viešųjų pastatų renovacijos sąnaudas, nes būtų sukurtos naujos vietinės pramonės grandinės. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komitetas siūlo Komisijai, remiantis priemonės ELENA įgyvendinimo patirtimi ir pasinaudojant EIB parama, paraginti valstybes nares organizuoti viešąsias techninės pagalbos šiluminei renovacijai paslaugas, visų pirma skirtas suinteresuotiems namų ūkiams, siekiant išvengti tam tikrose valstybėse narėse jau stebimos piktnaudžiaujamosios rinkodaros ir sukčiavimo atvejų atliekant šiluminės renovacijos darbus. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Komitetas visiškai pritaria Komisijos Pirmininkės U. von der Leyen pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbtai ir komunikate išplėtotai naujojo europinio bauhauzo iniciatyvai, kuria siekiama sutelkti įvairių sričių specialistus, kad jie aptartų, kokie pastatai turi būti ateityje, ir atnaujintų būsimo tvaraus gyvenimo būdo koncepciją. Komitetas ragina visas suinteresuotuosius subjektus dalyvauti Komisijos pradedamose viešose konsultacijose. |
| --- | --- |

5.12.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 240, 2019 7 16, p. 15.

1

(2)  2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3).

2

---

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/78

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (kodifikuota redakcija)

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(2021/C 155/12)

| Prašymai pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 8
  Europos Parlamentas, 2021 2 8 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 2 24 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 558 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 234 / 0 / 8 |

Prašymai pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 8

Europos Parlamentas, 2021 2 8

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 2 24

Plenarinės sesijos Nr.

558

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

234 / 0 / 8

Komitetas, manydamas, kad pasiūlymo turinys yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, savo 558-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2021 m. vasario 24 ir 25 d. (vasario 24 d. posėdis), 234 nariams balsavus už ir 8 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2021 m. vasario 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

Klaidų ištaisymas

| 2021 4 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/79

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)), klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 440, 2018 m. gruodžio 6 d.
  )

(2021/C 155/13)

Viršelis ir 199 puslapis, pavadinime:

| yra: | „Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))“, |
| --- | --- |

yra:

„Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))“,

| turi būti: | „Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(COD))“. |
| --- | --- |

turi būti:

„Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(COD))“.

---