# Eiropas Savienības C 137/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 137 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 19. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 137

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 19. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 137/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 7/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014Padome pieņēmusi 2021. gada 16. martā | 1 |
| 2021/C 137/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 7/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014 | 15 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 137/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 7/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014Padome pieņēmusi 2021. gada 16. martā

1

2021/C 137/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 7/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014

15

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 137/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 7/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014

Padome pieņēmusi 2021. gada 16. martā

(2021/C 137/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. un 325. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 325. pantu Savienībai un dalībvalstīm ir jāapkaro krāpšana un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Savienībai būtu jāatbalsta darbības minētajās jomās. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 325. pantu Savienībai un dalībvalstīm ir jāapkaro krāpšana un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Savienībai būtu jāatbalsta darbības minētajās jomās.

| (2) | Atbalsts, kas šādām darbībām sniegts iepriekš ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 804/2004/EK (3) (programma Hercule), kurš grozīts un pagarināts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 878/2007/EK (4) (programma Hercule II) un kurš atcelts un aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (5) (programma Hercule III), ir devis iespēju uzlabot Savienības un dalībvalstu veiktās darbības krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, apkarošanā. |
| --- | --- |

(2)

Atbalsts, kas šādām darbībām sniegts iepriekš ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 804/2004/EK (3) (programma Hercule), kurš grozīts un pagarināts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 878/2007/EK (4) (programma Hercule II) un kurš atcelts un aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (5) (programma Hercule III), ir devis iespēju uzlabot Savienības un dalībvalstu veiktās darbības krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, apkarošanā.

| (3) | Savienības tiesību akti, kuros izklāstīti noteikumi par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiāla atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kā arī par pirmspievienošanās palīdzību plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam un pēc tam, paredz, ka dalībvalstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ir pienākums ziņot par pārkāpumiem un krāpšanu, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Pārkāpumu pārvaldības sistēma (PPS) ir drošas elektroniskās saziņas rīks, kas dalībvalstīm, kā arī kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm palīdz izpildīt pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem un kas atbalsta arī pārkāpumu pārvaldību un analīzi. |
| --- | --- |

(3)

Savienības tiesību akti, kuros izklāstīti noteikumi par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiāla atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kā arī par pirmspievienošanās palīdzību plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam un pēc tam, paredz, ka dalībvalstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ir pienākums ziņot par pārkāpumiem un krāpšanu, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Pārkāpumu pārvaldības sistēma (PPS) ir drošas elektroniskās saziņas rīks, kas dalībvalstīm, kā arī kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm palīdz izpildīt pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem un kas atbalsta arī pārkāpumu pārvaldību un analīzi.

| (4) | Nav apstrīdams, cik svarīgs ir Komisijas veiktais darbs krāpšanas novēršanas jomā, tomēr būtu pilnībā jāatzīst arī tas, ka ir būtiski cita starpā īstenot Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmu (KAIS), kā arī krāpšanas apkarošanas stratēģijas valstu līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Nav apstrīdams, cik svarīgs ir Komisijas veiktais darbs krāpšanas novēršanas jomā, tomēr būtu pilnībā jāatzīst arī tas, ka ir būtiski cita starpā īstenot Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmu (KAIS), kā arī krāpšanas apkarošanas stratēģijas valstu līmenī.

| (5) | Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 (6) un Padomes Lēmumā 2009/917/TI (7) paredzēts, ka Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēja palīdzība un šo iestāžu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 (6) un Padomes Lēmumā 2009/917/TI (7) paredzēts, ka Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēja palīdzība un šo iestāžu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu.

| (6) | Minētais atbalsts ir paredzēts vairākām operatīvajām darbībām. Tās ietver KAIS, kas ir informācijas tehnoloģiju platforma, kura sastāv no lietojumprogrammu kopuma, kas darbojas Komisijas pārvaldībā esošā vienotā informācijas sistēmā. Arī PPS darbojas KAIS platformā. Lai nodrošinātu vienotās informācijas sistēmas ilgtspēju, tai ir vajadzīgs stabils un prognozējams finansējums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(6)

Minētais atbalsts ir paredzēts vairākām operatīvajām darbībām. Tās ietver KAIS, kas ir informācijas tehnoloģiju platforma, kura sastāv no lietojumprogrammu kopuma, kas darbojas Komisijas pārvaldībā esošā vienotā informācijas sistēmā. Arī PPS darbojas KAIS platformā. Lai nodrošinātu vienotās informācijas sistēmas ilgtspēju, tai ir vajadzīgs stabils un prognozējams finansējums ilgtermiņā.

| (7) | KAIS platforma ietver vairākas informācijas sistēmas, tostarp Muitas informācijas sistēmu. Muitas informācijas sistēma ir automatizēta informācijas sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm novērst un izmeklēt darbības, kas ir muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumi, un saukt pie atbildības par tiem, ar ātrāku informācijas izplatīšanu palielinot dalībvalstu to muitas pārvalžu sadarbības un kontroles procedūru efektivitāti, kuru darbības joma ietver šādas darbības. Muitas informācijas sistēmas vienotā infrastruktūra attiecas gan uz administratīvo sadarbību, gan uz policijas sadarbību, kas balstīta uz bijušo Savienības tieslietu un iekšlietu pīlāru. Muitas informācijas sistēmas policijas sadarbības aspektu tehniski nav iespējams nošķirt no tā administratīvā aspekta, jo tie abi darbojas vienotā informācijas tehnoloģijas sistēmā. Ņemot vērā to, ka Muitas informācijas sistēma ir tikai viena no vairākām informācijas sistēmām, kas darbojas KAIS platformā, un ka policijas sadarbības gadījumu skaits ir mazāks par administratīvās sadarbības gadījumu skaitu Muitas informācijas sistēmā, tiek uzskatīts, ka KAIS platformas policijas sadarbības aspekts ir papildinošs administratīvajam aspektam. |
| --- | --- |

(7)

KAIS platforma ietver vairākas informācijas sistēmas, tostarp Muitas informācijas sistēmu. Muitas informācijas sistēma ir automatizēta informācijas sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm novērst un izmeklēt darbības, kas ir muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumi, un saukt pie atbildības par tiem, ar ātrāku informācijas izplatīšanu palielinot dalībvalstu to muitas pārvalžu sadarbības un kontroles procedūru efektivitāti, kuru darbības joma ietver šādas darbības. Muitas informācijas sistēmas vienotā infrastruktūra attiecas gan uz administratīvo sadarbību, gan uz policijas sadarbību, kas balstīta uz bijušo Savienības tieslietu un iekšlietu pīlāru. Muitas informācijas sistēmas policijas sadarbības aspektu tehniski nav iespējams nošķirt no tā administratīvā aspekta, jo tie abi darbojas vienotā informācijas tehnoloģijas sistēmā. Ņemot vērā to, ka Muitas informācijas sistēma ir tikai viena no vairākām informācijas sistēmām, kas darbojas KAIS platformā, un ka policijas sadarbības gadījumu skaits ir mazāks par administratīvās sadarbības gadījumu skaitu Muitas informācijas sistēmā, tiek uzskatīts, ka KAIS platformas policijas sadarbības aspekts ir papildinošs administratīvajam aspektam.

| (8) | Lai palielinātu sinerģijas un budžeta elastīgumu un vienkāršotu pārvaldību, Savienības atbalsts tādās jomās kā Savienības finanšu interešu aizsardzība, ziņošana par pārkāpumiem un savstarpēja administratīvā palīdzība un sadarbība muitas un lauksaimniecības jautājumos būtu jāapkopo un jāracionalizē vienotā programmā, proti, Savienības Krāpšanas apkarošanas programmā (“programma”). Programma būtu jāizveido uz septiņiem gadiem, lai tās ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas ilgumu, kas noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (8). |
| --- | --- |

(8)

Lai palielinātu sinerģijas un budžeta elastīgumu un vienkāršotu pārvaldību, Savienības atbalsts tādās jomās kā Savienības finanšu interešu aizsardzība, ziņošana par pārkāpumiem un savstarpēja administratīvā palīdzība un sadarbība muitas un lauksaimniecības jautājumos būtu jāapkopo un jāracionalizē vienotā programmā, proti, Savienības Krāpšanas apkarošanas programmā (“programma”). Programma būtu jāizveido uz septiņiem gadiem, lai tās ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas ilgumu, kas noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (8).

| (9) | Tāpēc programmā būtu jāapvieno programmai Hercule III līdzīgs komponents, otrs komponents, ar kuru tiek nodrošināts PPS finansējums, un trešais komponents, ar kuru tiek finansētas darbības, kas Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp KAIS platforma. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc programmā būtu jāapvieno programmai Hercule III līdzīgs komponents, otrs komponents, ar kuru tiek nodrošināts PPS finansējums, un trešais komponents, ar kuru tiek finansētas darbības, kas Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp KAIS platforma.

| (10) | Programmai būtu jāveicina sadarbība starp attiecīgajām dalībvalstu iestādēm un starp dalībvalstīm, Komisiju un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, tostarp, attiecīgā gadījumā, Eiropas Prokuratūru (EPPO) – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (9), – lai tādējādi nodrošinātu Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību, kā arī muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, neskarot dalībvalstu pienākumus, un lai nodrošinātu līdzekļu efektīvāku izmantošanu, nekā tas būtu iespējams valstu līmenī. Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama un pamatota, jo tā palīdz dalībvalstīm kopīgi aizsargāt Savienības finanšu intereses un mudina izmantot kopīgas Savienības struktūras, lai palielinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, vienlaikus atbalstot to, ka tiek paziņoti dati par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Programmai būtu jāveicina sadarbība starp attiecīgajām dalībvalstu iestādēm un starp dalībvalstīm, Komisiju un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, tostarp, attiecīgā gadījumā, Eiropas Prokuratūru (EPPO) – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (9), – lai tādējādi nodrošinātu Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību, kā arī muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, neskarot dalībvalstu pienākumus, un lai nodrošinātu līdzekļu efektīvāku izmantošanu, nekā tas būtu iespējams valstu līmenī. Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama un pamatota, jo tā palīdz dalībvalstīm kopīgi aizsargāt Savienības finanšu intereses un mudina izmantot kopīgas Savienības struktūras, lai palielinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, vienlaikus atbalstot to, ka tiek paziņoti dati par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem.

| (11) | Turklāt Savienības finanšu interešu aizsardzības atbalstīšanā būtu jāpievēršas visiem Savienības budžeta aspektiem gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā. Šajā sakarībā būtu pienācīgi jāņem vērā tas, ka programma ir vienīgā Savienības programma, kas paredzēta, lai aizsargātu Savienības budžeta izdevumu daļu. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt Savienības finanšu interešu aizsardzības atbalstīšanā būtu jāpievēršas visiem Savienības budžeta aspektiem gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā. Šajā sakarībā būtu pienācīgi jāņem vērā tas, ka programma ir vienīgā Savienības programma, kas paredzēta, lai aizsargātu Savienības budžeta izdevumu daļu.

| (12) | Ar šo regulu paredz finansējumu programmai, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp ceļvedī jaunu pašu resursu ieviešanai 18. punkta nozīmē (10). |
| --- | --- |

(12)

Ar šo regulu paredz finansējumu programmai, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp ceļvedī jaunu pašu resursu ieviešanai 18. punkta nozīmē (10).

| (13) | Uz šo programmu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (11) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(13)

Uz šo programmu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (11) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (14) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroļu izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā saistībā būtu jāapsver iespēja izmantot fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā tas minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroļu izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā saistībā būtu jāapsver iespēja izmantot fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā tas minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (15) | Šajā regulā būtu jāsniedz indikatīvs saraksts ar finansējamajām darbībām, lai nodrošinātu nepārtrauktu finansējumu visām darbībām, kuras Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp KAIS platformai. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā būtu jāsniedz indikatīvs saraksts ar finansējamajām darbībām, lai nodrošinātu nepārtrauktu finansējumu visām darbībām, kuras Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp KAIS platformai.

| (16) | Darbībām vajadzētu būt atbalsttiesīgām, pamatojoties uz to spēju sasniegt programmas konkrētos mērķus. Programmas konkrētajos mērķos būtu jāietver īpašas tehniskās palīdzības sniegšana dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, nodrošinot specifiskas zināšanas, specializētas un tehniski progresīvas iekārtas un efektīvus IT rīkus; nodrošinot nepieciešamo atbalstu un veicinot izmeklēšanu, jo īpaši – izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas; vai uzlabojot personāla apmaiņu saistībā ar konkrētiem projektiem. Turklāt atbalsttiesīgajās darbībās būtu jāietver arī mērķtiecīgas specializētās apmācības un riska analīzes darbsemināru organizēšana, kā arī – attiecīgā gadījumā – konferences un pētījumi. |
| --- | --- |

(16)

Darbībām vajadzētu būt atbalsttiesīgām, pamatojoties uz to spēju sasniegt programmas konkrētos mērķus. Programmas konkrētajos mērķos būtu jāietver īpašas tehniskās palīdzības sniegšana dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, nodrošinot specifiskas zināšanas, specializētas un tehniski progresīvas iekārtas un efektīvus IT rīkus; nodrošinot nepieciešamo atbalstu un veicinot izmeklēšanu, jo īpaši – izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas; vai uzlabojot personāla apmaiņu saistībā ar konkrētiem projektiem. Turklāt atbalsttiesīgajās darbībās būtu jāietver arī mērķtiecīgas specializētās apmācības un riska analīzes darbsemināru organizēšana, kā arī – attiecīgā gadījumā – konferences un pētījumi.

| (17) | Iekārtu iegādei, izmantojot Savienības finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, būtu pozitīva ietekme uz cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar minēto instrumentu būtu pienākums izvairīties no jebkādas Savienības atbalsta dublēšanās. Programmai būtu arī jānodrošina izvairīšanās no jebkādas Savienības atbalsta dublēšanās un tās atbalsts principā būtu jāsniedz tāda veida iekārtu iegādei, uz kurām neattiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām, vai arī tādām iekārtām, kuru saņēmēji ir iestādes, kas nav iestādes, uz kurām attiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām. Turklāt būtu jānodrošina, ka finansētās iekārtas ir piemērotas mērķim dot ieguldījumu Savienības finanšu interešu aizsardzībā. |
| --- | --- |

(17)

Iekārtu iegādei, izmantojot Savienības finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, būtu pozitīva ietekme uz cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar minēto instrumentu būtu pienākums izvairīties no jebkādas Savienības atbalsta dublēšanās. Programmai būtu arī jānodrošina izvairīšanās no jebkādas Savienības atbalsta dublēšanās un tās atbalsts principā būtu jāsniedz tāda veida iekārtu iegādei, uz kurām neattiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām, vai arī tādām iekārtām, kuru saņēmēji ir iestādes, kas nav iestādes, uz kurām attiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām. Turklāt būtu jānodrošina, ka finansētās iekārtas ir piemērotas mērķim dot ieguldījumu Savienības finanšu interešu aizsardzībā.

| (18) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas loceklēm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā. Arī valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās. Arī citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā ar noteikumu, ka tās noslēdz īpašu vienošanos par īpašajiem nosacījumiem to dalībai Savienības programmās. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas loceklēm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā. Arī valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās. Arī citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā ar noteikumu, ka tās noslēdz īpašu vienošanos par īpašajiem nosacījumiem to dalībai Savienības programmās.

| (19) | Ņemot vērā programmu Hercule iepriekšējos novērtējumus un nolūkā stiprināt programmu, izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējamai tādu subjektu dalībai, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav programmas asociētā valsts. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā programmu Hercule iepriekšējos novērtējumus un nolūkā stiprināt programmu, izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējamai tādu subjektu dalībai, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav programmas asociētā valsts.

| (20) | Jo īpaši būtu jāveicina tādu subjektu dalība, kas ir iedibināti trešās valstīs, kurās ir spēkā asociācijas nolīgums ar Savienību, lai stiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, īstenojot sadarbību, kas saistīta ar muitu, un īstenojot paraugprakses apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz veidiem, kā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un attiecībā uz pievēršanos tādām problēmām, kas saistītas ar jaunu tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

(20)

Jo īpaši būtu jāveicina tādu subjektu dalība, kas ir iedibināti trešās valstīs, kurās ir spēkā asociācijas nolīgums ar Savienību, lai stiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, īstenojot sadarbību, kas saistīta ar muitu, un īstenojot paraugprakses apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz veidiem, kā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un attiecībā uz pievēršanos tādām problēmām, kas saistītas ar jaunu tehnoloģiju attīstību.

| (21) | Programma būtu jāīsteno, ņemot vērā ieteikumus un pasākumus, kas uzskaitīti Komisijas 2013. gada 6. jūnija paziņojumā “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija”, kā arī 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par minētā paziņojuma īstenošanu. |
| --- | --- |

(21)

Programma būtu jāīsteno, ņemot vērā ieteikumus un pasākumus, kas uzskaitīti Komisijas 2013. gada 6. jūnija paziņojumā “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija”, kā arī 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par minētā paziņojuma īstenošanu.

| (22) | Savienība 2016. gadā ratificēja Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (“protokols”). Protokols palīdz aizsargāt Savienības finanšu intereses, ciktāl tas attiecas uz cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību, kas rada ieņēmumu zaudējumus. Programmai būtu jāatbalsta Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli sekretariāta funkcijas, kas ir saistītas ar protokolu. Tai būtu arī jāsniedz atbalsts saistībā ar citiem sekretariāta pasākumiem saistībā ar cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(22)

Savienība 2016. gadā ratificēja Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (“protokols”). Protokols palīdz aizsargāt Savienības finanšu intereses, ciktāl tas attiecas uz cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību, kas rada ieņēmumu zaudējumus. Programmai būtu jāatbalsta Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli sekretariāta funkcijas, kas ir saistītas ar protokolu. Tai būtu arī jāsniedz atbalsts saistībā ar citiem sekretariāta pasākumiem saistībā ar cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību.

| (23) | Saskaņā ar Finanšu regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12) un Padomes Regulām (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (13), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) un (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. EPPO ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (15). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka visas trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā, piešķir līdzvērtīgas tiesības. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Finanšu regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12) un Padomes Regulām (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (13), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) un (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. EPPO ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (15). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka visas trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā, piešķir līdzvērtīgas tiesības.

| (24) | Trešās valstis, kas ir EEZ dalībvalstis, var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (16) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai tiktu piešķirtas vajadzīgās tiesības un piekļuve, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(24)

Trešās valstis, kas ir EEZ dalībvalstis, var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (16) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai tiktu piešķirtas vajadzīgās tiesības un piekļuve, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (25) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (17), personas un subjekti, kas ir iedibināti aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(25)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (17), personas un subjekti, kas ir iedibināti aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (26) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus programmas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Komisijai būtu jāpieņem darba programmas, kurās cita starpā nosaka prioritātes un novērtēšanas kritērijus attiecībā uz darbību dotācijām. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus programmas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Komisijai būtu jāpieņem darba programmas, kurās cita starpā nosaka prioritātes un novērtēšanas kritērijus attiecībā uz darbību dotācijām.

| (27) | Šajā regulā būtu jānosaka maksimālā iespējamā līdzfinansējuma daļa dotācijām. |
| --- | --- |

(27)

Šajā regulā būtu jānosaka maksimālā iespējamā līdzfinansējuma daļa dotācijām.

| (28) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (18) 22. un 23. punktu, šī programma būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu programmas ietekmi uz vietas. Novērtēšana būtu jāveic savlaicīgi, neatkarīgi un objektīvi. |
| --- | --- |

(28)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (18) 22. un 23. punktu, šī programma būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu programmas ietekmi uz vietas. Novērtēšana būtu jāveic savlaicīgi, neatkarīgi un objektīvi.

| (29) | Pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz to rādītāju saraksta grozīšanu, ar ko mēra progresu vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanā, ja to uzskata par nepieciešamu, kā arī lai papildinātu šo regulu ar noteikumiem par programmas uzraudzības un novērtējuma sistēmas izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(29)

Pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz to rādītāju saraksta grozīšanu, ar ko mēra progresu vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanā, ja to uzskata par nepieciešamu, kā arī lai papildinātu šo regulu ar noteikumiem par programmas uzraudzības un novērtējuma sistēmas izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (30) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir iesaistīti jautājumi ar pārrobežu raksturu, bet Savienības pievienotās vērtības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir iesaistīti jautājumi ar pārrobežu raksturu, bet Savienības pievienotās vērtības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (31) | Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts ir KAIS finansēšanas juridiskais pamats. Ar šo regulu minētais juridiskais pamats būtu jāaizstāj ar jaunu. Tādēļ būtu jāsvītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts. |
| --- | --- |

(31)

Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts ir KAIS finansēšanas juridiskais pamats. Ar šo regulu minētais juridiskais pamats būtu jāaizstāj ar jaunu. Tādēļ būtu jāsvītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts.

| (32) | Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu Hercule III, attiecās uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Šajā regulā būtu jāparedz programmas Hercule III turpinājums, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc Regula (ES) Nr. 250/2014 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(32)

Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu Hercule III, attiecās uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Šajā regulā būtu jāparedz programmas Hercule III turpinājums, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc Regula (ES) Nr. 250/2014 būtu jāatceļ,

| (33) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, plānots, ka programma palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt vispārējo mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, plānots, ka programma palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt vispārējo mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu.

| (34) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu pasākumu, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka pasākumu nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas, izņemot pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā – ierobežotā laikposmā daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt darbību un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma, pat ja darbības ir īstenotas un izmaksas ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu pasākumu, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka pasākumu nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas, izņemot pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā – ierobežotā laikposmā daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt darbību un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma, pat ja darbības ir īstenotas un izmaksas ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

| (35) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai programmas īstenošana varētu notikt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai programmas īstenošana varētu notikt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu uz daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības laiku izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu (“programma”).

Ar to nosaka programmas mērķus, budžetu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus.

2. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir:

| a) | aizsargāt Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

a)

aizsargāt Savienības finanšu intereses;

| b) | atbalstīt dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu.

2.   Programmas konkrētie mērķi ir:

| a) | novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

a)

novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses;

| b) | atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības fondiem un pirmspievienošanās palīdzības fondiem; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības fondiem un pirmspievienošanās palīdzības fondiem;

| c) | nodrošināt rīkus informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt rīkus informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos.

3. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 181,207 miljoni EUR faktiskajās cenās.

2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas piešķīrums ir šāds:

| a) | 114,207 miljoni EUR mērķim, kas minēts 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

114,207 miljoni EUR mērķim, kas minēts 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | 7 miljoni EUR mērķim, kas minēts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

7 miljoni EUR mērķim, kas minēts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| c) | 60 miljoni EUR mērķim, kas minēts 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

60 miljoni EUR mērķim, kas minēts 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

3.   Līdz 2 % no summas, kas minēta 1. punktā, var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai saistībā ar programmas īstenošanu, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām. Turklāt orientējošajā piešķīrumā, kas paredzēts 2. punkta a) apakšpunktā, pienācīgi ņem vērā to, ka šī programma ir vienīgā Savienības programma, ar ko pievēršas Savienības finanšu interešu aizsardzības izdevumu pusei.

4. pants

Programmas asociētās trešās valstis

Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| c) | Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis, – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

c)

Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis, – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| d) | citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka šis nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka šis nolīgums:

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem;

| ii) | izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas;

| iii) | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu; |
| --- | --- |

iii)

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu;

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

Pirmās daļas d) punkta ii) apakšpunktā minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

5. pants

Īstenošana un Savienības finansējuma veidi

1.   Programmu īsteno tiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulu vai netiešā pārvaldībā kopā ar struktūru, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajiem veidiem, jo īpaši dotāciju un iepirkuma veidā, kā arī atlīdzināt ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā paredzēts Finanšu regulas 238. pantā.

3.   Programma var nodrošināt finansējumu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, jo īpaši lai segtu tāda veida izmaksas, kuras minētas indikatīvajā sarakstā šīs regulas I pielikumā.

4.   Ja atbalstītā darbība ietver iekārtu iegādi, Komisija attiecīgā gadījumā izveido koordinācijas mehānismu, lai nodrošinātu visu ar Savienības programmu atbalstu iegādāto iekārtu efektivitāti un sadarbspēju.

6. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja kāda trešā valsts programmā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, minētā trešā valsts atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

II NODAĻA

II NODAĻA

Dotācijas

Dotācijas

7. pants

Dotācijas

Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

8. pants

Līdzfinansējums

Līdzfinansējuma daļa dotācijām, kas piešķirtas saskaņā ar programmu, nepārsniedz 80 % no attiecināmajām izmaksām. Jebkādu finansējumu, kas pārsniedz minēto maksimālo apjomu, piešķir tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kas jānosaka 11. pantā minētajās darba programmās, un šāds finansējums nepārsniedz 90 % no attiecināmajām izmaksām.

9. pants

Atbalsttiesīgās darbības

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 2. pantā minētos mērķus.

2.   Neskarot nevienu citu darbību, kas paredzēta darba programmās saskaņā ar 11. pantu, var uzskatīt, ka uz finansējumu var pretendēt šādas darbības:

| a) | tādu tehnisko zināšanu, specializētu un tehniski progresīvu iekārtu un efektīvu IT rīku nodrošināšana, kas veicina transnacionālu un multidisciplināru sadarbību un sadarbību ar Komisiju; |
| --- | --- |

a)

tādu tehnisko zināšanu, specializētu un tehniski progresīvu iekārtu un efektīvu IT rīku nodrošināšana, kas veicina transnacionālu un multidisciplināru sadarbību un sadarbību ar Komisiju;

| b) | personāla apmaiņas sekmēšana konkrētiem projektiem, nepieciešamā atbalsta nodrošināšana un izmeklēšanu atvieglošana, jo īpaši izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas; |
| --- | --- |

b)

personāla apmaiņas sekmēšana konkrētiem projektiem, nepieciešamā atbalsta nodrošināšana un izmeklēšanu atvieglošana, jo īpaši izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas;

| c) | tehniska un operatīva atbalsta sniegšana valstu izmeklēšanām, jo īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām; |
| --- | --- |

c)

tehniska un operatīva atbalsta sniegšana valstu izmeklēšanām, jo īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām;

| d) | IT spēju veidošana dalībvalstīs un trešās valstīs, datu apmaiņas palielināšana un IT rīku izstrāde un nodrošināšana izmeklēšanai un izlūkošanas darba uzraudzībai; |
| --- | --- |

d)

IT spēju veidošana dalībvalstīs un trešās valstīs, datu apmaiņas palielināšana un IT rīku izstrāde un nodrošināšana izmeklēšanai un izlūkošanas darba uzraudzībai;

| e) | specializētas apmācības, riska analīzes darbsemināru un konferenču organizēšana un pētījumu veikšana ar mērķi uzlabot sadarbību un koordināciju starp dienestiem, uz kuriem attiecas Savienības finanšu interešu aizsardzība; |
| --- | --- |

e)

specializētas apmācības, riska analīzes darbsemināru un konferenču organizēšana un pētījumu veikšana ar mērķi uzlabot sadarbību un koordināciju starp dienestiem, uz kuriem attiecas Savienības finanšu interešu aizsardzība;

| f) | jebkādas citas darbības, kas paredzētas darba programmās saskaņā ar 11. pantu un kas ir nepieciešamas, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos vispārējos un konkrētos mērķus. |
| --- | --- |

f)

jebkādas citas darbības, kas paredzētas darba programmās saskaņā ar 11. pantu un kas ir nepieciešamas, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos vispārējos un konkrētos mērķus.

3.   Ja atbalstāmā darbība ietver iekārtu iegādi, Komisija nodrošina, ka finansētās iekārtas ir piemērotas mērķim dot ieguldījumu Savienības finanšu interešu aizsardzībā.

10. pants

Subjekti, kas ir tiesīgi piedalīties

1.   Papildus Finanšu regulas 197. pantā noteiktajiem kritērijiem piemēro atbilstības kritērijus, kas noteikti šā panta 2. punktā.

2.   Programmā tiesīgi piedalīties ir šādi subjekti:

| a) | publiskas iestādes, kas var palīdzēt sasniegt vienu no 2. pantā minētajiem mērķiem un ir iedibinātas:






  i) | dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- | --- |

a)

publiskas iestādes, kas var palīdzēt sasniegt vienu no 2. pantā minētajiem mērķiem un ir iedibinātas:

i)

dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta;

| ii) | programmas asociētā trešā valstī; vai |
| --- | --- |

ii)

programmas asociētā trešā valstī; vai

| iii) | trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

iii)

trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas struktūras, kas var palīdzēt sasniegt 2. pantā minētos mērķus, ar noteikumu, ka tās ir iedibinātas un darbojas vismaz vienu gadu:






  i) | dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

b)

pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas struktūras, kas var palīdzēt sasniegt 2. pantā minētos mērķus, ar noteikumu, ka tās ir iedibinātas un darbojas vismaz vienu gadu:

i)

dalībvalstī;

| ii) | programmas asociētā trešā valstī; vai |
| --- | --- |

ii)

programmas asociētā trešā valstī; vai

| iii) | trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

iii)

trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| c) | jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

c)

jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

3.   Šā panta 2. punktā minētie subjekti, kuri ir iedibināti trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai. Šādi subjekti principā sedz savas dalības izmaksas, izņemot gadījumos, kas pienācīgi jāpamato darba programmā.

III NODAĻA

III NODAĻA

Plānošana, uzraudzība un novērtēšana

Plānošana, uzraudzība un novērtēšana

11. pants

Darba programma

Lai īstenotu programmu, Komisija pieņem darba programmas, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.

12. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas progresu 2. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanā, ir izklāstīti II pielikumā.

2.   Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par programmas progresu tās mērķu sasniegšanā, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai vajadzības gadījumā grozītu II pielikumu attiecībā uz rādītājiem , kā arī lai papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtējuma sistēmas izveidi.

3.   Komisija gada ziņojuma par Savienības finanšu interešu aizsardzību – cīņa pret krāpšanu ietvaros ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas sniegumu.

Diskusijās par šo tematu Eiropas Parlaments var sniegt ieteikumus attiecībā uz gada darba programmu. Komisija pienācīgi ņem vērā minētos ieteikumus.

4.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Minētajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

13. pants

Novērtēšana

1.   Veicot novērtējumus, Komisija nodrošina, ka novērtēšana tiek veikta neatkarīgi, objektīvi un savlaicīgi un ka novērtētāji var veikt savu darbu bez jebkādiem mēģinājumiem viņus ietekmēt.

2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. pantā norādītā laikposma beigām, Komisija veic programmas galīgo novērtēšanu.

4.   Komisija novērtējumu secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Revīzijas palātai un publicē tos Komisijas tīmekļa vietnē.

14. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 12. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

Pārejas un nobeiguma noteikumi

15. pants

Informācija, komunikācija un redzamība

1.   Izņemot gadījumus, ja pastāv risks kaitēt krāpšanas apkarošanas un muitas operatīvo darbību efektīvai izpildei, Savienības finansējuma saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības finansējuma redzamību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –s, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija regulāri rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar programmu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar programmu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem.

16. pants

Regulas (EK) Nr. 515/97 grozījums

Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punktu svītro.

17. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 250/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

18. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar tādu darbību turpināšanu vai grozīšanu, kas uzsāktas, ievērojot Regulu (ES) Nr. 250/2014 un Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a pantu, ko turpina piemērot minētajām darbībām līdz to slēgšanai.

2.   No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti, ievērojot Regulu (ES) Nr. 250/2014 un Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a pantu.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu pienācīgi pamatotos gadījumos, kas norādīti finansēšanas lēmumā, un uz ierobežotu laikposmu saskaņā ar šo regulu atbalstītās darbības un ar tām saistītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētās darbības īstenotas un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

19. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 10, 10.1.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 16. marta nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta nostāja ... (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 804/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (programma Hercule) (OV L 143, 30.4.2004., 9. lpp.).

3

Hercule

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 878/2007/EK (2007. gada 23. jūlijs), ar kuru groza un pagarina Lēmumu Nr. 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma) (OV L 193, 25.7.2007., 18. lpp.).

4

Hercule II

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 250/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK (OV L 84, 20.3.2014, 6. lpp.).

5

Hercule III

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada 30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I, 22.12.2020., 11. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

9

EPPO

(10)  OV L 433I, 22.12.2020., 28. lpp.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.)

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

12

OLAF)

(13)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

15

(16)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

16

(17)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

17

(18)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

18

---

I PIELIKUMS

5. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTAIS INDIKATĪVAIS IZMAKSU SARAKSTS

Indikatīvs saraksts ar izmaksu veidiem, kurus no šīs programmas finansēs attiecībā uz darbībām, kas veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97:

| a) | izmaksas par tādas pastāvīgas tehniskās infrastruktūras izveidošanu un uzturēšanu, kas dalībvalstīm sniedz loģistikas, biroju automatizācijas un IT resursus kopīgu muitas operāciju un citu operatīvo darbību koordinācijai; |
| --- | --- |

a)

izmaksas par tādas pastāvīgas tehniskās infrastruktūras izveidošanu un uzturēšanu, kas dalībvalstīm sniedz loģistikas, biroju automatizācijas un IT resursus kopīgu muitas operāciju un citu operatīvo darbību koordinācijai;

| b) | ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzinājums, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādi citi pabalsti vai maksājumi, kas veikti dalībvalstu pārstāvjiem un attiecīgā gadījumā trešo valstu pārstāvjiem, kas piedalās Savienības misijās, kopīgajās muitas operācijās, kuras organizē Komisija vai kopīgi ar Komisiju, kā arī mācībās, ad hoc sanāksmēs un administratīvās izmeklēšanas vai dalībvalstu veikto operatīvo pasākumu sagatavošanas un novērtēšanas sanāksmēs, ja tās organizē Komisija vai kopīgi ar Komisiju; |
| --- | --- |

b)

ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzinājums, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādi citi pabalsti vai maksājumi, kas veikti dalībvalstu pārstāvjiem un attiecīgā gadījumā trešo valstu pārstāvjiem, kas piedalās Savienības misijās, kopīgajās muitas operācijās, kuras organizē Komisija vai kopīgi ar Komisiju, kā arī mācībās, ad hoc sanāksmēs un administratīvās izmeklēšanas vai dalībvalstu veikto operatīvo pasākumu sagatavošanas un novērtēšanas sanāksmēs, ja tās organizē Komisija vai kopīgi ar Komisiju;

| c) | izdevumi saistībā ar datoru infrastruktūras (datortehnikas), programmatūras un īpašo tīklu savienojumu iegādi, izpēti, attīstīšanu un uzturēšanu, kā arī izdevumi par saistītiem izstrādes, atbalsta un mācību pakalpojumiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši darbības saistībā ar krāpšanas novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

c)

izdevumi saistībā ar datoru infrastruktūras (datortehnikas), programmatūras un īpašo tīklu savienojumu iegādi, izpēti, attīstīšanu un uzturēšanu, kā arī izdevumi par saistītiem izstrādes, atbalsta un mācību pakalpojumiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši darbības saistībā ar krāpšanas novēršanu un apkarošanu;

| d) | izdevumi saistībā ar informācijas sniegšanu un izdevumi par darbībām, kas ar to saistītas un nodrošina piekļuvi informācijai, datiem un datu avotiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši darbības saistībā ar krāpšanas novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

d)

izdevumi saistībā ar informācijas sniegšanu un izdevumi par darbībām, kas ar to saistītas un nodrošina piekļuvi informācijai, datiem un datu avotiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši darbības saistībā ar krāpšanas novēršanu un apkarošanu;

| e) | izdevumi saistībā ar Muitas informācijas sistēmas izmantošanu, kas paredzēta saskaņā ar LESD 87. pantu pieņemtajos instrumentos un jo īpaši Lēmumā 2009/917/TI, ciktāl minētie instrumenti nodrošina, ka izdevumus sedz no Savienības vispārējā budžeta; |
| --- | --- |

e)

izdevumi saistībā ar Muitas informācijas sistēmas izmantošanu, kas paredzēta saskaņā ar LESD 87. pantu pieņemtajos instrumentos un jo īpaši Lēmumā 2009/917/TI, ciktāl minētie instrumenti nodrošina, ka izdevumus sedz no Savienības vispārējā budžeta;

| f) | izdevumi saistībā ar c) apakšpunkta vajadzībām izmantoto kopējā sakaru tīkla Savienības elementu iegādi, izpēti, attīstīšanu un uzturēšanu. |
| --- | --- |

f)

izdevumi saistībā ar c) apakšpunkta vajadzībām izmantoto kopējā sakaru tīkla Savienības elementu iegādi, izpēti, attīstīšanu un uzturēšanu.

---

II PIELIKUMS

RĀDĪTĀJI PROGRAMMAS UZRAUDZĪBAI

Programmu cieši uzraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā programmas vispārīgie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Minētajam nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu:

Konkrētais mērķis Nr. 1. Novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

Rādītājs Nr. 1. Atbalsts krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, novēršanai un apkarošanai, ko mēra ar:

| 1.1. | : | apmierinātības līmeni saistībā ar darbībām, kuras organizē un (līdz)finansē ar programmas starpniecību; |
| --- | --- | --- |
| 1.2. | : | to dalībvalstu procentuālo daļu, kas saņem atbalstu katru programmas darbības gadu. |

1.1.

:

apmierinātības līmeni saistībā ar darbībām, kuras organizē un (līdz)finansē ar programmas starpniecību;

1.2.

:

to dalībvalstu procentuālo daļu, kas saņem atbalstu katru programmas darbības gadu.

Konkrētais mērķis Nr. 2. Atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības fondiem un pirmspievienošanās palīdzības fondiem.

Rādītājs Nr. 2. Lietotāju apmierinātības līmenis saistībā ar PPS izmantojumu.

Konkrētais mērķis Nr. 3. Rīku nodrošināšana informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos.

Rādītājs Nr. 3. To gadījumu skaits, kad sniegta savstarpējās palīdzības informācija, un atbalstīto ar savstarpējo palīdzību saistīto darbību skaits.

---

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 137/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 137/15

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 7/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014

(2021/C 137/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 30. maijā iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu Regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu (“programma”) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Parlaments 2019. gada 12. februāra plenārsēdē pieņēma normatīvo rezolūciju nostājai pirmajā lasījumā (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krāpniecības apkarošanas darba grupa vairākās sanāksmēs no 2018. gada jūnija līdz decembrim izskatīja Komisijas priekšlikumu. Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2018. gada 12. decembrī pieņēma daļēju pilnvarojumu sākt sarunas ar Eiropas Parlamentu, ņemot vērā dažus horizontālus noteikumus, kas saistīti ar tolaik notiekošajām sarunām par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | No 2020. gada aprīļa līdz novembrim notika vairākas tehniskās sanāksmes. Tajās tika atrisināti daudzi jautājumi, abām pusēm panākot kompromisus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pēc tam, kad 2020. gada 10. novembrī bija panākta politiskā vienošanās par DFS, teksts tika apspriests ar Krāpniecības apkarošanas darba grupas locekļiem. Pamatojoties uz šo apspriešanos, kurā tika apstiprinātas prezidentvalsts pilnvaras, prezidentvalsts 2020. gada 8. decembrī rīkoja trialogu videokonferences formātā, kurā tika panākta provizoriska vienošanās, kas vēl bija jāpārbauda juristiem lingvistiem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provizoriskā vienošanās 2020. gada 18. decembrī tika iesniegta un apspriesta neformālā videokonferences formātā ar Krāpšanas apkarošanas darba grupas locekļiem, kuriem nebija iebildumu pret vienošanās tekstu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2021. gada 8. janvārī apstiprināja galīgo kompromisa tekstu (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Teksts 2021. gada 11. janvārī tika iesniegts apstiprinājuma balsojumam Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejā (CONT). Tajā pašā dienā Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja parakstīja Pastāvīgo pārstāvju komitejas (II) priekšsēdētājam adresētu vēstuli, informējot, ka, ja Padome Eiropas Parlamentam oficiāli nosūtīs savu nostāju, kā tā izklāstīta minētās vēstules pielikumā, viņa ieteiks Padomes nostāju pēc tam, kad to būs pārbaudījuši juristi lingvisti, Eiropas Parlamenta plenārsēdē otrajā lasījumā pieņemt bez grozījumiem. |
| --- | --- |

8.

II.   MĒRĶIS

| 9. | Programmas mērķis ir atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām un pārkāpumiem, kas ietekmē Savienības finanšu intereses un budžetu, kā arī finansēt mērķtiecīgu apmācību un informācijas un labākās prakses apmaiņu starp krāpšanas apkarošanas struktūrām visā Eiropā. Tā arī sniegs atbalstu izmeklēšanas darbībām, dodot iespēju iegādāties tehnisko aprīkojumu, ko izmanto krāpšanas atklāšanā un izmeklēšanā, kā arī atvieglos piekļuvi drošām informācijas sistēmām.
  Jaunā programma aizstās esošo programmu Hercule III, un to pārvaldīs un īstenos Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

9.

Jaunā programma aizstās esošo programmu Hercule III, un to pārvaldīs un īstenos Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

| 10. | Eiropas Parlaments un Padome risināja sarunas, lai panāktu vienošanos posmā, kad tiek apstiprināta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā atbilst taisnīgajam kompromisam, kas panākts Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās, kuras sekmēja Komisija.
  Vienošanās galvenie elementi:






  — | līdzsvars starp procedūras noteikumiem un programmas ierobežoto izmēru. Proti, darba programma tiek pieņemta ar īstenošanas aktiem bez komiteju procedūras (11. pants) un Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izveidotu programmas uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu un grozītu regulas pielikumu, tostarp uzraudzības rādītāju sarakstu (12. pants), |
| --- | --- | --- |

11.

Vienošanās galvenie elementi:

—

līdzsvars starp procedūras noteikumiem un programmas ierobežoto izmēru. Proti, darba programma tiek pieņemta ar īstenošanas aktiem bez komiteju procedūras (11. pants) un Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izveidotu programmas uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu un grozītu regulas pielikumu, tostarp uzraudzības rādītāju sarakstu (12. pants),

| — | Komisijai noteiktais pienākums ziņojuma par Savienības finanšu interešu aizsardzību ietvaros katru gadu ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas sniegumu. Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā Eiropas Parlamenta šajā kontekstā sniegtie ieteikumi (12. pants), |
| --- | --- |

—

Komisijai noteiktais pienākums ziņojuma par Savienības finanšu interešu aizsardzību ietvaros katru gadu ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas sniegumu. Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā Eiropas Parlamenta šajā kontekstā sniegtie ieteikumi (12. pants),

| — | atvēlētā finansējuma orientējošais sadalījums programmas trim sastāvdaļām, kā arī programmas īstenošanai nepieciešamās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumu augšējā robežvērtība 2 % apmērā (3. pants), |
| --- | --- |

—

atvēlētā finansējuma orientējošais sadalījums programmas trim sastāvdaļām, kā arī programmas īstenošanai nepieciešamās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumu augšējā robežvērtība 2 % apmērā (3. pants),

| — | neizsmeļošs to darbību saraksts, kuras var pretendēt uz dotācijām (9. pants), un maksimālā līdzfinansējuma daļa dotācijām, kas noteikta 80 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, kuru izņēmuma gadījumos var palielināt līdz 90 % no attiecināmajām izmaksām (8. pants), |
| --- | --- |

—

neizsmeļošs to darbību saraksts, kuras var pretendēt uz dotācijām (9. pants), un maksimālā līdzfinansējuma daļa dotācijām, kas noteikta 80 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, kuru izņēmuma gadījumos var palielināt līdz 90 % no attiecināmajām izmaksām (8. pants),

| — | Komisijas apņemšanās nodrošināt, ka izvērtēšana tiek veikta neatkarīgi un objektīvi (13. pants), |
| --- | --- |

—

Komisijas apņemšanās nodrošināt, ka izvērtēšana tiek veikta neatkarīgi un objektīvi (13. pants),

| — | noteikumi par programmas piemērošanu ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu programmas finansēto darbību nepārtrauktību (18. un 19. pants), |
| --- | --- |

—

noteikumi par programmas piemērošanu ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu programmas finansēto darbību nepārtrauktību (18. un 19. pants),

| — | papildus standarta noteikumiem par trešo valstu dalību – apsvērums, kurā iekļauts formulējums, ka jāveicina tādu subjektu dalība, kas ir iedibināti trešās valstīs, kurās ir spēkā asociācijas nolīgums ar Savienību, lai stiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, īstenojot sadarbību, kas saistīta ar muitu, un īstenojot paraugprakses apmaiņu (20. apsvērums), |
| --- | --- |

—

papildus standarta noteikumiem par trešo valstu dalību – apsvērums, kurā iekļauts formulējums, ka jāveicina tādu subjektu dalība, kas ir iedibināti trešās valstīs, kurās ir spēkā asociācijas nolīgums ar Savienību, lai stiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, īstenojot sadarbību, kas saistīta ar muitu, un īstenojot paraugprakses apmaiņu (20. apsvērums),

| — | apsvērums, kurā iekļauts klimata mērķrādītājs, neskatoties uz programmas ierobežoto budžetu un specifisko ievirzi (33. apsvērums). |
| --- | --- |

—

apsvērums, kurā iekļauts klimata mērķrādītājs, neskatoties uz programmas ierobežoto budžetu un specifisko ievirzi (33. apsvērums).

IV.   SECINĀJUMS

| 12. | Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā nodrošina labu līdzsvaru un ka jaunā regula, pēc tam, kad tā būs pieņemta, sasniegs mērķus attiecībā uz atbalstu finanšu interešu aizsardzībā, ziņošanu par pārkāpumiem un savstarpējās administratīvās palīdzības un sadarbības nodrošināšanu muitas un lauksaimniecības jautājumos. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Dokuments 9539/18 + ADD 1 + ADD 2 (COM(2018) 386 final + ANNEX + SWD(2018) 281 final).

(2)  Dokuments 6207/19.

(3)  Dokuments 15467/18.

(4)  Dokuments 14259/20 + ADD 1.

---