# Službeni list C 181/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 181 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.10. svibnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 181

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.10. svibnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | VIJEĆE |
| 2021/C 181/01 | Stajalište Vijeća (EU) br. 17/2021 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014Vijeće usvojilo 20. travnja 2021. (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 181/02 | Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 17/2021 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014 | 25 |

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

VIJEĆE

2021/C 181/01

Stajalište Vijeća (EU) br. 17/2021 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014Vijeće usvojilo 20. travnja 2021. (
  1
  )

1

1

2021/C 181/02

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 17/2021 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

VIJEĆE

| 10.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 181/1

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 17/2021 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014

Vijeće usvojilo 20. travnja 2021.

(Tekst značajan za EGP)

2021/C 181/01

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165. stavak 4., članak 166. stavak 4. i članak 214. stavak 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Unija izgrađena je na solidarnosti među građanima i među državama članicama. Ta univerzalna i zajednička vrijednost usmjerava djelovanja Unije i pruža jedinstvo koje je nužno za suočavanje s aktualnim i budućim društvenim izazovima, u čemu su mladi Europljani voljni pomoći iskazivanjem solidarnosti u praksi. U članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) ističe se solidarnost kao jedno od ključnih načela za Uniju. Načelo solidarnosti navedeno je i u članku 21. stavku 1. UEU-a kao jedan od temelja vanjskog djelovanja Unije. |
| --- | --- |

(1)

Unija izgrađena je na solidarnosti među građanima i među državama članicama. Ta univerzalna i zajednička vrijednost usmjerava djelovanja Unije i pruža jedinstvo koje je nužno za suočavanje s aktualnim i budućim društvenim izazovima, u čemu su mladi Europljani voljni pomoći iskazivanjem solidarnosti u praksi. U članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) ističe se solidarnost kao jedno od ključnih načela za Uniju. Načelo solidarnosti navedeno je i u članku 21. stavku 1. UEU-a kao jedan od temelja vanjskog djelovanja Unije.

| (2) | S obzirom na znatno povećanje humanitarnih potreba u svijetu te kako bi se osnažilo promicanje solidarnosti i vidljivost humanitarne pomoći među građanima Unije, potrebno je poticati solidarnost među državama članicama i s trećim zemljama pogođenima katastrofama uzrokovanima ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama. |
| --- | --- |

(2)

S obzirom na znatno povećanje humanitarnih potreba u svijetu te kako bi se osnažilo promicanje solidarnosti i vidljivost humanitarne pomoći među građanima Unije, potrebno je poticati solidarnost među državama članicama i s trećim zemljama pogođenima katastrofama uzrokovanima ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama.

| (3) | Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi doprinijeti humanitarnom odgovoru utemeljenom na potrebama te bi trebala biti vođena Europskim konsenzusom o humanitarnoj pomoći utvrđenim u Zajedničkoj izjavi Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Europskog parlamenta i Europske komisije pod naslovom „Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći” (4). Trebalo bi promicati međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima. |
| --- | --- |

(3)

Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi doprinijeti humanitarnom odgovoru utemeljenom na potrebama te bi trebala biti vođena Europskim konsenzusom o humanitarnoj pomoći utvrđenim u Zajedničkoj izjavi Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Europskog parlamenta i Europske komisije pod naslovom „Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći” (4). Trebalo bi promicati međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima.

| (4) | Pri promicanju usklađenog međunarodnog odgovora na humanitarne krize trebalo bi, prema potrebi, u obzir uzeti središnju i sveobuhvatnu koordinacijsku ulogu Ureda Ujedinjenih naroda (UN) za koordinaciju humanitarnih poslova. |
| --- | --- |

(4)

Pri promicanju usklađenog međunarodnog odgovora na humanitarne krize trebalo bi, prema potrebi, u obzir uzeti središnju i sveobuhvatnu koordinacijsku ulogu Ureda Ujedinjenih naroda (UN) za koordinaciju humanitarnih poslova.

| (5) | Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi doprinijeti odgovarajućem humanitarnom odgovoru kojim se jača rodna perspektiva u politici Unije u području humanitarne pomoći te promiču odgovarajući humanitarni odgovori na posebne potrebe žena i muškaraca svake dobi. Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi uzeti u obzir potrebe i kapacitete ljudi koji se nalaze u najranjivijim situacijama, uključujući žene i djecu, te ljude koji su najugroženiji. |
| --- | --- |

(5)

Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi doprinijeti odgovarajućem humanitarnom odgovoru kojim se jača rodna perspektiva u politici Unije u području humanitarne pomoći te promiču odgovarajući humanitarni odgovori na posebne potrebe žena i muškaraca svake dobi. Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi uzeti u obzir potrebe i kapacitete ljudi koji se nalaze u najranjivijim situacijama, uključujući žene i djecu, te ljude koji su najugroženiji.

| (6) | Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi nastojati doprinijeti većoj djelotvornosti i učinkovitosti humanitarne pomoći Unije, u skladu s načelima dobrog doniranja u humanitarne svrhe. |
| --- | --- |

(6)

Volonterska djelovanja u okviru humanitarne pomoći trebala bi nastojati doprinijeti većoj djelotvornosti i učinkovitosti humanitarne pomoći Unije, u skladu s načelima dobrog doniranja u humanitarne svrhe.

| (7) | U govoru o stanju Unije od 14. rujna 2016. naglašena je potreba ulaganja u mlade i najavljeno je osnivanje Europskih snaga solidarnosti s ciljem stvaranja mogućnosti da mladi diljem Unije smisleno doprinesu društvu, pokažu solidarnost i razviju svoje vještine, omogućujući im time ne samo radno iskustvo nego i neprocjenjivo životno iskustvo. |
| --- | --- |

(7)

U govoru o stanju Unije od 14. rujna 2016. naglašena je potreba ulaganja u mlade i najavljeno je osnivanje Europskih snaga solidarnosti s ciljem stvaranja mogućnosti da mladi diljem Unije smisleno doprinesu društvu, pokažu solidarnost i razviju svoje vještine, omogućujući im time ne samo radno iskustvo nego i neprocjenjivo životno iskustvo.

| (8) | Komisija je u svojoj komunikaciji od 7. prosinca 2016. naslovljenoj „Europske snage solidarnosti” naglasila potrebu da se ojačaju temelji za aktivnosti solidarnosti diljem Europe, da se mladima pruže brojnije i bolje mogućnosti za aktivnosti solidarnosti koje obuhvaćaju širok spektar domena, a nacionalnim, regionalnim i lokalnim akterima pruži potpora u njihovim nastojanjima da se suoče s raznim izazovima i krizama. Tom je komunikacijom pokrenuta prva faza Europskih snaga solidarnosti u kojoj su mobilizirani resursi u okviru različitih programa Unije kako bi se mladima diljem Unije ponudile mogućnosti volontiranja, stažiranja ili zaposlenja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u svojoj komunikaciji od 7. prosinca 2016. naslovljenoj „Europske snage solidarnosti” naglasila potrebu da se ojačaju temelji za aktivnosti solidarnosti diljem Europe, da se mladima pruže brojnije i bolje mogućnosti za aktivnosti solidarnosti koje obuhvaćaju širok spektar domena, a nacionalnim, regionalnim i lokalnim akterima pruži potpora u njihovim nastojanjima da se suoče s raznim izazovima i krizama. Tom je komunikacijom pokrenuta prva faza Europskih snaga solidarnosti u kojoj su mobilizirani resursi u okviru različitih programa Unije kako bi se mladima diljem Unije ponudile mogućnosti volontiranja, stažiranja ili zaposlenja.

| (9) | U kontekstu ove Uredbe solidarnost se shvaća kao osjećaj osobne i kolektivne odgovornosti za opće dobro, koji se izražava kroz konkretno djelovanje. |
| --- | --- |

(9)

U kontekstu ove Uredbe solidarnost se shvaća kao osjećaj osobne i kolektivne odgovornosti za opće dobro, koji se izražava kroz konkretno djelovanje.

| (10) | Važan je način iskazivanja solidarnosti sudjelovanje u pružanju pomoći ljudima i zajednicama izvan Unije kojima je potrebna humanitarna pomoć, na osnovi temeljnih načela čovječnosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti. |
| --- | --- |

(10)

Važan je način iskazivanja solidarnosti sudjelovanje u pružanju pomoći ljudima i zajednicama izvan Unije kojima je potrebna humanitarna pomoć, na osnovi temeljnih načela čovječnosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti.

| (11) | Postoji potreba za daljnjim poticanjem solidarnosti sa žrtvama kriza i katastrofa u trećim zemljama te za općenitim podizanjem svijesti o humanitarnoj pomoći i volontiranju i njihove vidljivosti kao cjeloživotne aktivnosti građana Unije. |
| --- | --- |

(11)

Postoji potreba za daljnjim poticanjem solidarnosti sa žrtvama kriza i katastrofa u trećim zemljama te za općenitim podizanjem svijesti o humanitarnoj pomoći i volontiranju i njihove vidljivosti kao cjeloživotne aktivnosti građana Unije.

| (12) | Unija i države članice obvezale su se na provedbu UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva održivog razvoja putem unutarnjih i vanjskih djelovanja. |
| --- | --- |

(12)

Unija i države članice obvezale su se na provedbu UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva održivog razvoja putem unutarnjih i vanjskih djelovanja.

| (13) | U svojim je zaključcima od 19. svibnja 2017. o stavljanju u funkciju humanitarno-razvojne poveznice Vijeće prepoznalo potrebu za jačanjem otpornosti boljim povezivanjem humanitarne pomoći i razvojne suradnje te dodatnim jačanjem operativnih veza među komplementarnim pristupima humanitarne pomoći, razvojne suradnje i sprečavanja sukoba. |
| --- | --- |

(13)

U svojim je zaključcima od 19. svibnja 2017. o stavljanju u funkciju humanitarno-razvojne poveznice Vijeće prepoznalo potrebu za jačanjem otpornosti boljim povezivanjem humanitarne pomoći i razvojne suradnje te dodatnim jačanjem operativnih veza među komplementarnim pristupima humanitarne pomoći, razvojne suradnje i sprečavanja sukoba.

| (14) | Mladima bi trebalo pružiti lako dostupne i uključive mogućnosti za sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti kojima bi mogli izraziti svoj angažman u korist zajednica, uz stjecanje korisnog iskustva, znanja, vještina i kompetencija za svoj osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj, čime bi povećali svoju zapošljivost. Tim bi se aktivnostima solidarnosti trebala podupirati i mobilnost mladih volontera te međukulturna osviještenost i međukulturni dijalog. |
| --- | --- |

(14)

Mladima bi trebalo pružiti lako dostupne i uključive mogućnosti za sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti kojima bi mogli izraziti svoj angažman u korist zajednica, uz stjecanje korisnog iskustva, znanja, vještina i kompetencija za svoj osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj, čime bi povećali svoju zapošljivost. Tim bi se aktivnostima solidarnosti trebala podupirati i mobilnost mladih volontera te međukulturna osviještenost i međukulturni dijalog.

| (15) | Aktivnosti solidarnosti koje se nude mladima trebale bi omogućivati konkretne i korisne doprinose mladih. One bi trebale odgovarati na nezadovoljene potrebe društva te doprinositi jačanju zajednica i građanskog sudjelovanja. Aktivnosti solidarnosti mladima bi trebale ponuditi mogućnost stjecanja dragocjenog znanja, vještina i kompetencija. Trebale bi biti financijski pristupačne mladima i provoditi se u sigurnim i zdravim uvjetima. |
| --- | --- |

(15)

Aktivnosti solidarnosti koje se nude mladima trebale bi omogućivati konkretne i korisne doprinose mladih. One bi trebale odgovarati na nezadovoljene potrebe društva te doprinositi jačanju zajednica i građanskog sudjelovanja. Aktivnosti solidarnosti mladima bi trebale ponuditi mogućnost stjecanja dragocjenog znanja, vještina i kompetencija. Trebale bi biti financijski pristupačne mladima i provoditi se u sigurnim i zdravim uvjetima.

| (16) | Program Europske snage solidarnosti ("Program") jedinstvena su ulazna točka za aktivnosti solidarnosti u cijeloj Uniji i izvan nje. Kako bi se povećala djelotvornost financiranja sredstvima Unije i učinak Programa, Komisija bi trebala nastojati uspostaviti sinergije među svim relevantnim programima na dosljedan način, a da one pritom ne dovedu do toga da se sredstva upotrebljavaju za ostvarivanje ciljeva koji nisu među onima utvrđenima u ovoj Uredbi. Potrebno je osigurati usklađenost i komplementarnost s drugim relevantnim politikama Unije, kao što je strategija Europske unije za mlade 2019.–2027. (5), i drugim relevantnim programima Unije, posebice programom Erasmus+ uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća (6) (1). Program se temelji na prednostima i sinergijama prethodnih i postojećih programa, posebice Europske volonterske službe uspostavljene Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a uspostavljene Uredbom (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Trebalo bi osigurati i komplementarnost s postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti Programa, kao što je mreža Eurodesk. Nadalje, trebalo bi osigurati i komplementarnost postojećih povezanih programa, posebice nacionalnih programa u području solidarnosti, kao što su volontiranje, civilna služba i programi mobilnosti za mlade, i Programa, kako bi se uzajamno poboljšali i obogatili utjecaj i kvaliteta takvih programa te prema potrebi nadogradila postojeća dobra praksa. Program ne bi trebao biti zamjena za slične nacionalne programe. Svim mladima trebalo bi zajamčiti jednak pristup nacionalnim aktivnostima solidarnosti. |
| --- | --- |

(16)

Program Europske snage solidarnosti ("Program") jedinstvena su ulazna točka za aktivnosti solidarnosti u cijeloj Uniji i izvan nje. Kako bi se povećala djelotvornost financiranja sredstvima Unije i učinak Programa, Komisija bi trebala nastojati uspostaviti sinergije među svim relevantnim programima na dosljedan način, a da one pritom ne dovedu do toga da se sredstva upotrebljavaju za ostvarivanje ciljeva koji nisu među onima utvrđenima u ovoj Uredbi. Potrebno je osigurati usklađenost i komplementarnost s drugim relevantnim politikama Unije, kao što je strategija Europske unije za mlade 2019.–2027. (5), i drugim relevantnim programima Unije, posebice programom Erasmus+ uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća (6) (1). Program se temelji na prednostima i sinergijama prethodnih i postojećih programa, posebice Europske volonterske službe uspostavljene Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a uspostavljene Uredbom (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Trebalo bi osigurati i komplementarnost s postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti Programa, kao što je mreža Eurodesk. Nadalje, trebalo bi osigurati i komplementarnost postojećih povezanih programa, posebice nacionalnih programa u području solidarnosti, kao što su volontiranje, civilna služba i programi mobilnosti za mlade, i Programa, kako bi se uzajamno poboljšali i obogatili utjecaj i kvaliteta takvih programa te prema potrebi nadogradila postojeća dobra praksa. Program ne bi trebao biti zamjena za slične nacionalne programe. Svim mladima trebalo bi zajamčiti jednak pristup nacionalnim aktivnostima solidarnosti.

| (17) | Kako bi se njegovo trajanje uskladilo s trajanjem višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje d 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. („VFO za razdoblje 2021.–2027.”) utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 (9), Program bi trebalo uspostaviti na razdoblje od sedam godina. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se njegovo trajanje uskladilo s trajanjem višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje d 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. („VFO za razdoblje 2021.–2027.”) utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 (9), Program bi trebalo uspostaviti na razdoblje od sedam godina.

| (18) | Što se tiče tumačenja povezanih pravnih akata Unije, primjereno je da se i prekogranično volontiranje i volontiranje koje i dalje prima potporu na temelju Uredbe (EU) br. 1288/2013 smatraju istovrijednima volontiranju koje se provodilo u okviru Europske volonterske službe. |
| --- | --- |

(18)

Što se tiče tumačenja povezanih pravnih akata Unije, primjereno je da se i prekogranično volontiranje i volontiranje koje i dalje prima potporu na temelju Uredbe (EU) br. 1288/2013 smatraju istovrijednima volontiranju koje se provodilo u okviru Europske volonterske službe.

| (19) | Program je osmišljen kako bi mladima otvorio nove mogućnosti za poduzimanje aktivnosti volontiranja u područjima povezanima sa solidarnošću te za osmišljavanje i izradu projekata u području solidarnosti na vlastitu inicijativu. Tim mogućnostima doprinosi se poboljšanju osobnog, obrazovnog, društvenog, građanskog i profesionalnog razvoja mladih. Programom bi se također trebale podupirati i aktivnosti umrežavanja sudionika i organizacija sudionica te mjere za osiguravanje kvalitete aktivnosti koje se podupiru, kao i za promicanje vrednovanja ishoda učenja sudionika. Programom se time nastoji doprinijeti i europskoj suradnji koja je relevantna za mlade te podizanju svijesti o njezinu pozitivnom učinku. Primjereno je da se na ponuđene aktivnosti solidarnosti primjenjuje jasan i detaljan postupak za sudionike i organizacije sudionice, kojim se utvrđuju koraci svih faza aktivnosti solidarnosti. |
| --- | --- |

(19)

Program je osmišljen kako bi mladima otvorio nove mogućnosti za poduzimanje aktivnosti volontiranja u područjima povezanima sa solidarnošću te za osmišljavanje i izradu projekata u području solidarnosti na vlastitu inicijativu. Tim mogućnostima doprinosi se poboljšanju osobnog, obrazovnog, društvenog, građanskog i profesionalnog razvoja mladih. Programom bi se također trebale podupirati i aktivnosti umrežavanja sudionika i organizacija sudionica te mjere za osiguravanje kvalitete aktivnosti koje se podupiru, kao i za promicanje vrednovanja ishoda učenja sudionika. Programom se time nastoji doprinijeti i europskoj suradnji koja je relevantna za mlade te podizanju svijesti o njezinu pozitivnom učinku. Primjereno je da se na ponuđene aktivnosti solidarnosti primjenjuje jasan i detaljan postupak za sudionike i organizacije sudionice, kojim se utvrđuju koraci svih faza aktivnosti solidarnosti.

| (20) | Aktivnosti solidarnosti trebale bi predstavljati potencijalnu europsku dodanu vrijednost i biti korisne zajednicama te poticati osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj sudionika. Aktivnosti solidarnosti trebale bi biti oblikovane u vezi s različitim područjima, kao što su: obrazovanje i osposobljavanje; rad s mladima; zapošljavanje; rodna ravnopravnost; poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo; građanstvo i demokratsko sudjelovanje; međukulturna osviještenost i međukulturni dijalog; socijalna uključenost; uključenost osoba s invaliditetom; okoliš i zaštita prirode; djelovanje u području klime; sprečavanje katastrofa, pripravnost i obnova; poljoprivreda i ruralni razvoj; opskrba hranom i neprehrambenim proizvodima; zdravlje i dobrobit; kultura, uključujući kulturno nasljeđe; kreativnost; tjelesni odgoj i sport; socijalna pomoć i skrb; prihvat i integracija državljana trećih zemalja, uzimajući u obzir izazove s kojima se suočavaju osobe migrantskog podrijetla; teritorijalna suradnja i kohezija te prekogranična suradnja. Aktivnosti solidarnosti trebale bi uključivati izraženu dimenziju učenja i osposobljavanja putem odgovarajućih aktivnosti koje su sudionicima na raspolaganju prije, tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti. |
| --- | --- |

(20)

Aktivnosti solidarnosti trebale bi predstavljati potencijalnu europsku dodanu vrijednost i biti korisne zajednicama te poticati osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj sudionika. Aktivnosti solidarnosti trebale bi biti oblikovane u vezi s različitim područjima, kao što su: obrazovanje i osposobljavanje; rad s mladima; zapošljavanje; rodna ravnopravnost; poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo; građanstvo i demokratsko sudjelovanje; međukulturna osviještenost i međukulturni dijalog; socijalna uključenost; uključenost osoba s invaliditetom; okoliš i zaštita prirode; djelovanje u području klime; sprečavanje katastrofa, pripravnost i obnova; poljoprivreda i ruralni razvoj; opskrba hranom i neprehrambenim proizvodima; zdravlje i dobrobit; kultura, uključujući kulturno nasljeđe; kreativnost; tjelesni odgoj i sport; socijalna pomoć i skrb; prihvat i integracija državljana trećih zemalja, uzimajući u obzir izazove s kojima se suočavaju osobe migrantskog podrijetla; teritorijalna suradnja i kohezija te prekogranična suradnja. Aktivnosti solidarnosti trebale bi uključivati izraženu dimenziju učenja i osposobljavanja putem odgovarajućih aktivnosti koje su sudionicima na raspolaganju prije, tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti.

| (21) | Volontiranje unutar i izvan Unije donosi bogato iskustvo u kontekstu neformalnog i informalnog učenja i osnažuje osobni, društveno-obrazovni i profesionalni razvoj, aktivno građanstvo, građansko sudjelovanje i zapošljivost mladih. Volontiranje ne bi smjelo negativno utjecati na potencijalno ili postojeće plaćeno zaposlenje niti bi ga trebalo smatrati zamjenom za takvo zaposlenje. Komisija i države članice bi u vezi s politikama u području volontiranja povezanim s mladima trebale surađivati putem otvorene metode koordinacije. |
| --- | --- |

(21)

Volontiranje unutar i izvan Unije donosi bogato iskustvo u kontekstu neformalnog i informalnog učenja i osnažuje osobni, društveno-obrazovni i profesionalni razvoj, aktivno građanstvo, građansko sudjelovanje i zapošljivost mladih. Volontiranje ne bi smjelo negativno utjecati na potencijalno ili postojeće plaćeno zaposlenje niti bi ga trebalo smatrati zamjenom za takvo zaposlenje. Komisija i države članice bi u vezi s politikama u području volontiranja povezanim s mladima trebale surađivati putem otvorene metode koordinacije.

| (22) | Želja mladih za pokretanjem novih inicijativa važan je kapital za društvo i za tržište rada. Program doprinosi poticanju tog poduzetništva tako što mladima pruža priliku da osmisle i provedu vlastite projekte u području solidarnosti s ciljem rješavanja specifičnih izazova na korist svojih lokalnih zajednica. Projekti u području solidarnosti prilika su za iskušavanje ideja i inovativnih rješenja za zajedničke izazove primjenom pristupa odozdo prema gore te podupiru mlade da sami budu pokretači aktivnosti solidarnosti. Projekti u području solidarnosti služe i kao odskočna daska za daljnje sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti te su prvi korak u poticanju sudionika da postanu samozaposlene osobe i nastave biti aktivni građani kao volonteri, stažisti ili zaposlenici u udrugama, nevladinim organizacijama ili drugim tijelima koja djeluju u neprofitnom sektoru te sektorima povezanima sa solidarnošću i mladima. |
| --- | --- |

(22)

Želja mladih za pokretanjem novih inicijativa važan je kapital za društvo i za tržište rada. Program doprinosi poticanju tog poduzetništva tako što mladima pruža priliku da osmisle i provedu vlastite projekte u području solidarnosti s ciljem rješavanja specifičnih izazova na korist svojih lokalnih zajednica. Projekti u području solidarnosti prilika su za iskušavanje ideja i inovativnih rješenja za zajedničke izazove primjenom pristupa odozdo prema gore te podupiru mlade da sami budu pokretači aktivnosti solidarnosti. Projekti u području solidarnosti služe i kao odskočna daska za daljnje sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti te su prvi korak u poticanju sudionika da postanu samozaposlene osobe i nastave biti aktivni građani kao volonteri, stažisti ili zaposlenici u udrugama, nevladinim organizacijama ili drugim tijelima koja djeluju u neprofitnom sektoru te sektorima povezanima sa solidarnošću i mladima.

| (23) | Sudionici volontiranja („volonteri”) mogu doprinijeti jačanju kapaciteta Unije za pružanje humanitarne pomoći koja se temelji na potrebama i načelima i mogu doprinijeti jačanju djelotvornosti humanitarnog sektora ako su na primjeren način odabrani, osposobljeni i pripremljeni da ih se rasporedi kako bi se osiguralo da imaju potrebne vještine i kompetencije za najučinkovitije pružanje pomoći ljudima kojima je ona potrebna te ako mogu računati na dostatnu potporu i nadzor na licu mjesta. Stoga visokokvalificirani, vrhunski osposobljeni i iskusni treneri, mentori i stručnjaci imaju važnu ulogu u pružanju doprinosa učinkovitosti humanitarnog odgovora na terenu, kao i u pružanju potpore volonterima u okviru volontiranja. Takvi treneri, mentori i stručnjaci mogu biti uključeni u volontiranje kako bi vodili i pratili volontere te pružili potporu aspektima razvoja i izgradnje kapaciteta volontiranja, jačajući time lokalne mreže i zajednice. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti kapacitetu organizacija domaćina u trećim zemljama i potrebi da se volontiranje integrira u lokalni kontekst i da se olakša interakcija volontera s lokalnim humanitarnim akterima, zajednicom domaćinom i civilnim društvom. |
| --- | --- |

(23)

Sudionici volontiranja („volonteri”) mogu doprinijeti jačanju kapaciteta Unije za pružanje humanitarne pomoći koja se temelji na potrebama i načelima i mogu doprinijeti jačanju djelotvornosti humanitarnog sektora ako su na primjeren način odabrani, osposobljeni i pripremljeni da ih se rasporedi kako bi se osiguralo da imaju potrebne vještine i kompetencije za najučinkovitije pružanje pomoći ljudima kojima je ona potrebna te ako mogu računati na dostatnu potporu i nadzor na licu mjesta. Stoga visokokvalificirani, vrhunski osposobljeni i iskusni treneri, mentori i stručnjaci imaju važnu ulogu u pružanju doprinosa učinkovitosti humanitarnog odgovora na terenu, kao i u pružanju potpore volonterima u okviru volontiranja. Takvi treneri, mentori i stručnjaci mogu biti uključeni u volontiranje kako bi vodili i pratili volontere te pružili potporu aspektima razvoja i izgradnje kapaciteta volontiranja, jačajući time lokalne mreže i zajednice. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti kapacitetu organizacija domaćina u trećim zemljama i potrebi da se volontiranje integrira u lokalni kontekst i da se olakša interakcija volontera s lokalnim humanitarnim akterima, zajednicom domaćinom i civilnim društvom.

| (24) | Važno je da se sudionici i organizacije sudionice osjećaju dijelom zajednice pojedinaca i subjekata predanih jačanju solidarnosti diljem Europe. Istodobno, organizacijama sudionicama treba potpora kako bi povećale svoj kapacitet za pružanje kvalitetnih aktivnosti solidarnosti sve većem broju sudionika. Programom bi trebalo podupirati aktivnosti umrežavanja usmjerene na jačanje angažmana sudionika i organizacija sudionica u toj zajednici, na njegovanje duha Programa te na poticanje razmjene korisnih praksi i iskustava. Aktivnostima umrežavanja trebalo bi se doprinijeti i podizanju svijesti o Programu među javnim i privatnim akterima te olakšavanju prikupljanja povratnih informacija od sudionika i organizacija sudionica o provedbi Programa. |
| --- | --- |

(24)

Važno je da se sudionici i organizacije sudionice osjećaju dijelom zajednice pojedinaca i subjekata predanih jačanju solidarnosti diljem Europe. Istodobno, organizacijama sudionicama treba potpora kako bi povećale svoj kapacitet za pružanje kvalitetnih aktivnosti solidarnosti sve većem broju sudionika. Programom bi trebalo podupirati aktivnosti umrežavanja usmjerene na jačanje angažmana sudionika i organizacija sudionica u toj zajednici, na njegovanje duha Programa te na poticanje razmjene korisnih praksi i iskustava. Aktivnostima umrežavanja trebalo bi se doprinijeti i podizanju svijesti o Programu među javnim i privatnim akterima te olakšavanju prikupljanja povratnih informacija od sudionika i organizacija sudionica o provedbi Programa.

| (25) | Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguravanju kvalitete aktivnosti solidarnosti i mogućnostima koje se nude u okviru Programa, posebice tako da se sudionicima prije, tijekom i nakon dotične aktivnosti solidarnosti ponude osposobljavanje putem interneta ili izvan njega, jezična i administrativna potpora, kao i osiguranje, uključujući osiguranje od nezgoda, bolesti i odgovornosti prema trećim osobama. Trebalo bi osigurati vrednovanje znanja, vještina i kompetencija koje su sudionici stekli svojim iskustvom u okviru Programa. Presudnu važnost i dalje imaju sigurnost i zaštita sudionika, organizacija sudionica i predviđenih korisnika. Ta sigurnosti i zaštita trebale bi uključivati odgovarajuće zahtjeve u vezi sa sigurnosnom provjerom sudionika koji rade s ranjivim skupinama u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom. Sve aktivnosti solidarnosti trebale bi biti u skladu s načelom „nenanošenja štete” te bi se trebale provoditi uzimajući u obzir utjecaj nepredviđenih okolnosti kao što su okolišne krize, sukobi ili pandemije. Volontere se ne bi smjelo raspoređivati na zadatke koji se provode na područjima međunarodnih i nemeđunarodnih oružanih sukoba ili u objekte kojima se krše međunarodni standardi u području ljudskih prava. |
| --- | --- |

(25)

Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguravanju kvalitete aktivnosti solidarnosti i mogućnostima koje se nude u okviru Programa, posebice tako da se sudionicima prije, tijekom i nakon dotične aktivnosti solidarnosti ponude osposobljavanje putem interneta ili izvan njega, jezična i administrativna potpora, kao i osiguranje, uključujući osiguranje od nezgoda, bolesti i odgovornosti prema trećim osobama. Trebalo bi osigurati vrednovanje znanja, vještina i kompetencija koje su sudionici stekli svojim iskustvom u okviru Programa. Presudnu važnost i dalje imaju sigurnost i zaštita sudionika, organizacija sudionica i predviđenih korisnika. Ta sigurnosti i zaštita trebale bi uključivati odgovarajuće zahtjeve u vezi sa sigurnosnom provjerom sudionika koji rade s ranjivim skupinama u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom. Sve aktivnosti solidarnosti trebale bi biti u skladu s načelom „nenanošenja štete” te bi se trebale provoditi uzimajući u obzir utjecaj nepredviđenih okolnosti kao što su okolišne krize, sukobi ili pandemije. Volontere se ne bi smjelo raspoređivati na zadatke koji se provode na područjima međunarodnih i nemeđunarodnih oružanih sukoba ili u objekte kojima se krše međunarodni standardi u području ljudskih prava.

| (26) | Programom bi se trebala poštovati načela utvrđena u Smjernicama EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta iz 2017. i članku 9. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

(26)

Programom bi se trebala poštovati načela utvrđena u Smjernicama EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta iz 2017. i članku 9. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom.

| (27) | Kako bi se zajamčio učinak aktivnosti Programa na osobni, obrazovni, društveni, kulturni, građanski i profesionalni razvoj sudionika, znanje, vještine i kompetencije koje predstavljaju ishode učenja u okviru dotične aktivnosti trebalo bi pravilno utvrditi i dokumentirati. U tu svrhu trebalo bi poticati uporabu djelotvornih alata na razini Unije i nacionalnoj razini za priznavanje neformalnog i informalnog učenja, kao što su, prema potrebi, Youthpass i Europass, u skladu s nacionalnim okolnostima i posebnostima, kako je preporučeno u Preporuci Vijeća od 20. prosinca 2012. (10) |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se zajamčio učinak aktivnosti Programa na osobni, obrazovni, društveni, kulturni, građanski i profesionalni razvoj sudionika, znanje, vještine i kompetencije koje predstavljaju ishode učenja u okviru dotične aktivnosti trebalo bi pravilno utvrditi i dokumentirati. U tu svrhu trebalo bi poticati uporabu djelotvornih alata na razini Unije i nacionalnoj razini za priznavanje neformalnog i informalnog učenja, kao što su, prema potrebi, Youthpass i Europass, u skladu s nacionalnim okolnostima i posebnostima, kako je preporučeno u Preporuci Vijeća od 20. prosinca 2012. (10)

| (28) | Komisija i nacionalne agencije također bi trebale poticati bivše sudionike da podijele svoja iskustva putem mreža mladih, putem obrazovnih ustanova i radionica, u ulozi, primjerice, ambasadora ili članova mreže. Bivši sudionici mogli bi doprinijeti i osposobljavanju sudionika. |
| --- | --- |

(28)

Komisija i nacionalne agencije također bi trebale poticati bivše sudionike da podijele svoja iskustva putem mreža mladih, putem obrazovnih ustanova i radionica, u ulozi, primjerice, ambasadora ili članova mreže. Bivši sudionici mogli bi doprinijeti i osposobljavanju sudionika.

| (29) | Oznakom kvalitete trebala bi se osigurati usklađenost organizacija sudionica s načelima i zahtjevima Programa u pogledu njihovih prava i odgovornosti tijekom svih faza iskustva u području solidarnosti. |
| --- | --- |

(29)

Oznakom kvalitete trebala bi se osigurati usklađenost organizacija sudionica s načelima i zahtjevima Programa u pogledu njihovih prava i odgovornosti tijekom svih faza iskustva u području solidarnosti.

| (30) | Svaki subjekt koji želi sudjelovati u Programu trebao bi dobiti oznaku kvalitete pod uvjetom da je usklađen s odgovarajućim uvjetima. Provedbena tijela Programa trebala bi kontinuirano provoditi postupak za dodjelu oznake kvalitete. Provedbena tijela Programa trebala bi periodično ponovno ocjenjivati usklađenost subjekata s uvjetima na temelju kojih su im dodijeljene oznake kvalitete. Oznaku kvalitete trebalo bi opozvati ako je u okviru provjera koje izvršavaju provedbena tijela Programa utvrđeno da dotični subjekt više nije usklađen s tim uvjetima. Administrativni postupak za dodjelu oznake kvalitete trebalo bi smanjiti na najmanju moguću mjeru kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje manjih organizacija. |
| --- | --- |

(30)

Svaki subjekt koji želi sudjelovati u Programu trebao bi dobiti oznaku kvalitete pod uvjetom da je usklađen s odgovarajućim uvjetima. Provedbena tijela Programa trebala bi kontinuirano provoditi postupak za dodjelu oznake kvalitete. Provedbena tijela Programa trebala bi periodično ponovno ocjenjivati usklađenost subjekata s uvjetima na temelju kojih su im dodijeljene oznake kvalitete. Oznaku kvalitete trebalo bi opozvati ako je u okviru provjera koje izvršavaju provedbena tijela Programa utvrđeno da dotični subjekt više nije usklađen s tim uvjetima. Administrativni postupak za dodjelu oznake kvalitete trebalo bi smanjiti na najmanju moguću mjeru kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje manjih organizacija.

| (31) | Subjekt koji želi podnijeti zahtjev za financiranje kako bi ponudio aktivnosti solidarnosti u okviru Programa, trebao bi prvo dobiti oznaku kvalitete. Taj se preduvjet ne bi smio primjenjivati na fizičke osobe koje traže financijsku potporu u ime neformalne skupine sudionika za njihove projekte u području solidarnosti. Dobivanje oznake kvalitete ne bi smjelo automatski voditi do dobivanja financijskih sredstava u okviru Programa. |
| --- | --- |

(31)

Subjekt koji želi podnijeti zahtjev za financiranje kako bi ponudio aktivnosti solidarnosti u okviru Programa, trebao bi prvo dobiti oznaku kvalitete. Taj se preduvjet ne bi smio primjenjivati na fizičke osobe koje traže financijsku potporu u ime neformalne skupine sudionika za njihove projekte u području solidarnosti. Dobivanje oznake kvalitete ne bi smjelo automatski voditi do dobivanja financijskih sredstava u okviru Programa.

| (32) | U pravilu bi se zahtjevi za bespovratna sredstva trebali podnositi nacionalnoj agenciji zemlje u kojoj se nalazi sjedište organizacije sudionice. Zahtjevima za bespovratna sredstva za aktivnosti s dimenzijom Unije ili međunarodnom dimenzijom, uključujući aktivnosti solidarnosti koje provode volonterski timovi u prioritetnim područjima utvrđenima na razini Unije i aktivnosti solidarnosti u potporu operacijama humanitarne pomoći u trećim zemljama, može se prema potrebi upravljati na središnjoj razini. |
| --- | --- |

(32)

U pravilu bi se zahtjevi za bespovratna sredstva trebali podnositi nacionalnoj agenciji zemlje u kojoj se nalazi sjedište organizacije sudionice. Zahtjevima za bespovratna sredstva za aktivnosti s dimenzijom Unije ili međunarodnom dimenzijom, uključujući aktivnosti solidarnosti koje provode volonterski timovi u prioritetnim područjima utvrđenima na razini Unije i aktivnosti solidarnosti u potporu operacijama humanitarne pomoći u trećim zemljama, može se prema potrebi upravljati na središnjoj razini.

| (33) | Organizacije sudionice mogu izvršavati nekoliko funkcija u okviru Programa. U ulozi domaćina organizacije sudionice trebale bi provoditi aktivnosti povezane s primanjem sudionika, uključujući prema potrebi organiziranje aktivnosti, savjetovanje i pružanje potpore sudionicima tijekom aktivnosti solidarnosti. U potpornoj ulozi trebale bi provoditi aktivnosti povezane s upućivanjem sudionika te njihovim pripremanjem prije i usmjeravanjem tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti, uključujući osposobljavanje sudionika i njihovo usmjeravanje na lokalne organizacije nakon aktivnosti solidarnosti kako bi se stvorilo više mogućnosti za daljnja iskustva u području solidarnosti. Oznaka kvalitete trebala bi odražavati činjenicu da se posebni zahtjevi razlikuju ovisno o vrsti aktivnosti solidarnosti koja se pruža te potvrđivati da organizacija može osigurati kvalitetu aktivnosti solidarnosti tijekom svih faza iskustva u području solidarnosti, u skladu s načelima i ciljevima Programa. Svaki subjekt koji znatno promijeni svoje aktivnosti o tome bi trebao obavijestiti nadležno provedbeno tijelo Programa, koje može ponovno ocijeniti je li dotični subjekt i dalje usklađen s uvjetima na temelju kojih mu je dodijeljena oznaka kvalitete. |
| --- | --- |

(33)

Organizacije sudionice mogu izvršavati nekoliko funkcija u okviru Programa. U ulozi domaćina organizacije sudionice trebale bi provoditi aktivnosti povezane s primanjem sudionika, uključujući prema potrebi organiziranje aktivnosti, savjetovanje i pružanje potpore sudionicima tijekom aktivnosti solidarnosti. U potpornoj ulozi trebale bi provoditi aktivnosti povezane s upućivanjem sudionika te njihovim pripremanjem prije i usmjeravanjem tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti, uključujući osposobljavanje sudionika i njihovo usmjeravanje na lokalne organizacije nakon aktivnosti solidarnosti kako bi se stvorilo više mogućnosti za daljnja iskustva u području solidarnosti. Oznaka kvalitete trebala bi odražavati činjenicu da se posebni zahtjevi razlikuju ovisno o vrsti aktivnosti solidarnosti koja se pruža te potvrđivati da organizacija može osigurati kvalitetu aktivnosti solidarnosti tijekom svih faza iskustva u području solidarnosti, u skladu s načelima i ciljevima Programa. Svaki subjekt koji znatno promijeni svoje aktivnosti o tome bi trebao obavijestiti nadležno provedbeno tijelo Programa, koje može ponovno ocijeniti je li dotični subjekt i dalje usklađen s uvjetima na temelju kojih mu je dodijeljena oznaka kvalitete.

| (34) | Kako bi se poduprlo sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti, organizacije sudionice mogle bi biti javni ili privatni subjekti ili međunarodne organizacije, neprofitne ili one koje ostvaruju profit, a mogle bi uključivati organizacije mladih, vjerske institucije, dobrotvorne udruge, sekularne humanističke organizacije, nevladine organizacije ili druge aktere iz civilnog društva. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se poduprlo sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti, organizacije sudionice mogle bi biti javni ili privatni subjekti ili međunarodne organizacije, neprofitne ili one koje ostvaruju profit, a mogle bi uključivati organizacije mladih, vjerske institucije, dobrotvorne udruge, sekularne humanističke organizacije, nevladine organizacije ili druge aktere iz civilnog društva.

| (35) | Trebalo bi olakšati proširenje projekata Programa. Trebalo bi provesti posebne mjere kako bi se pomoglo promotorima projekata u okviru Programa da se prijave za bespovratna sredstva ili ostvare sinergije s pomoću potpore europskih strukturnih i investicijskih fondova Unije i programa povezanih s migracijama, sigurnošću, pravosuđem i građanstvom te zdravljem i kulturom. |
| --- | --- |

(35)

Trebalo bi olakšati proširenje projekata Programa. Trebalo bi provesti posebne mjere kako bi se pomoglo promotorima projekata u okviru Programa da se prijave za bespovratna sredstva ili ostvare sinergije s pomoću potpore europskih strukturnih i investicijskih fondova Unije i programa povezanih s migracijama, sigurnošću, pravosuđem i građanstvom te zdravljem i kulturom.

| (36) | Resursni centri Europskih snaga solidarnosti trebali bi pomagati provedbenim tijelima Programa, organizacijama sudionicama i sudionicima kako bi se poboljšala kvaliteta provedbe aktivnosti Programa te kako bi se unaprijedilo utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tim aktivnostima, među ostalim potvrdama Youthpass. |
| --- | --- |

(36)

Resursni centri Europskih snaga solidarnosti trebali bi pomagati provedbenim tijelima Programa, organizacijama sudionicama i sudionicima kako bi se poboljšala kvaliteta provedbe aktivnosti Programa te kako bi se unaprijedilo utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tim aktivnostima, među ostalim potvrdama Youthpass.

| (37) | Portal Europskih snaga solidarnosti trebalo bi neprestano razvijati kako bi se osigurao jednostavan pristup Programu u skladu sa standardima utvrđenima Direktivom (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka za zainteresirane pojedince i organizacije u pogledu, među ostalim, registracije, identifikacije, usklađivanja profila i mogućnosti, umrežavanja i virtualnih razmjena, osposobljavanja putem interneta, jezične potpore i potpore nakon završetka aktivnosti te drugih korisnih funkcija koje bi se mogle pojaviti u budućnosti. |
| --- | --- |

(37)

Portal Europskih snaga solidarnosti trebalo bi neprestano razvijati kako bi se osigurao jednostavan pristup Programu u skladu sa standardima utvrđenima Direktivom (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka za zainteresirane pojedince i organizacije u pogledu, među ostalim, registracije, identifikacije, usklađivanja profila i mogućnosti, umrežavanja i virtualnih razmjena, osposobljavanja putem interneta, jezične potpore i potpore nakon završetka aktivnosti te drugih korisnih funkcija koje bi se mogle pojaviti u budućnosti.

| (38) | Trebalo bi dodatno razviti portal Europskih snaga solidarnosti uzimajući u obzir Europski okvir za interoperabilnost utvrđen u Komunikaciji Komisije od 23. ožujka 2017. pod naslovom „Europski okvir za interoperabilnost – provedbena strategija”, kojim se pružaju konkretne smjernice o uspostavi interoperabilnih digitalnih javnih usluga i koji je proveden u državama članicama i drugim članicama Europskoga gospodarskog prostora putem nacionalnih okvira za interoperabilnost. Europski okvir za interoperabilnost javnim upravama nudi 47 konkretnih preporuka o tome kako poboljšati upravljanje aktivnostima u području interoperabilnosti, uspostaviti međuorganizacijske odnose, pojednostavniti postupke za podupiranje usluga koje su u potpunosti digitalne te osigurati da se ni postojećim ni novim zakonodavstvom ne ugrožava rad na ostvarenju interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(38)

Trebalo bi dodatno razviti portal Europskih snaga solidarnosti uzimajući u obzir Europski okvir za interoperabilnost utvrđen u Komunikaciji Komisije od 23. ožujka 2017. pod naslovom „Europski okvir za interoperabilnost – provedbena strategija”, kojim se pružaju konkretne smjernice o uspostavi interoperabilnih digitalnih javnih usluga i koji je proveden u državama članicama i drugim članicama Europskoga gospodarskog prostora putem nacionalnih okvira za interoperabilnost. Europski okvir za interoperabilnost javnim upravama nudi 47 konkretnih preporuka o tome kako poboljšati upravljanje aktivnostima u području interoperabilnosti, uspostaviti međuorganizacijske odnose, pojednostavniti postupke za podupiranje usluga koje su u potpunosti digitalne te osigurati da se ni postojećim ni novim zakonodavstvom ne ugrožava rad na ostvarenju interoperabilnosti.

| (39) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (12) („Financijska uredba”) primjenjuje se na Program. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(39)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (12) („Financijska uredba”) primjenjuje se na Program. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (40) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13), uredbama Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (14), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) i (EU) 2017/1939 (16) financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(40)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13), uredbama Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (14), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) i (EU) 2017/1939 (16) financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava.

| (41) | Program je usmjeren na mlade u dobi između 18 i 30 godina. Za sudjelovanje u aktivnostima koje se nude u okviru Programa, od tih mladih trebalo bi se zahtijevati da se najprije prijave na portalu Europskih snaga solidarnosti. |
| --- | --- |

(41)

Program je usmjeren na mlade u dobi između 18 i 30 godina. Za sudjelovanje u aktivnostima koje se nude u okviru Programa, od tih mladih trebalo bi se zahtijevati da se najprije prijave na portalu Europskih snaga solidarnosti.

| (42) | S obzirom na posebne izazove u okviru humanitarnog djelovanja, sudionici volontiranja u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći trebali bi imati najmanje 18, a najviše 35 godina. |
| --- | --- |

(42)

S obzirom na posebne izazove u okviru humanitarnog djelovanja, sudionici volontiranja u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći trebali bi imati najmanje 18, a najviše 35 godina.

| (43) | Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguravanju da aktivnosti solidarnosti budu dostupne svim mladima, a posebice mladima s manje mogućnosti. Trebalo bi donijeti posebne mjere za promicanje socijalne uključenosti, a posebice sudjelovanje mladih u nepovoljnom položaju, uključujući izvršavanje razumne prilagodbe kojom se omogućuje da osobe s invaliditetom učinkovito sudjeluju u aktivnostima solidarnosti na ravnopravnoj osnovi s drugima, u skladu s člankom 27. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te Direktivom Vijeća 2000/78/EZ (18). Takvim posebnim mjerama trebala bi se u obzir uzeti ograničenja zbog udaljenosti brojnih ruralnih područja, najudaljenijih regija Unije i prekomorskih zemalja i područja Unije te, zbog siromaštva, nekih prigradskih područja. Slično tomu, države članice, prekomorske zemlje i područja te treće zemlje pridružene Programu trebali bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka pravilnom funkcioniranju Programa. Ako je to moguće, i ne dovodeći u pitanje schengensku pravnu stečevinu i pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, tim bi se mjerama trebala riješiti administrativna pitanja koja otežavaju dobivanje viza i boravišnih dozvola te, u slučaju prekograničnih aktivnosti unutar Unije, dobivanje europske kartice zdravstvenog osiguranja. |
| --- | --- |

(43)

Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguravanju da aktivnosti solidarnosti budu dostupne svim mladima, a posebice mladima s manje mogućnosti. Trebalo bi donijeti posebne mjere za promicanje socijalne uključenosti, a posebice sudjelovanje mladih u nepovoljnom položaju, uključujući izvršavanje razumne prilagodbe kojom se omogućuje da osobe s invaliditetom učinkovito sudjeluju u aktivnostima solidarnosti na ravnopravnoj osnovi s drugima, u skladu s člankom 27. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te Direktivom Vijeća 2000/78/EZ (18). Takvim posebnim mjerama trebala bi se u obzir uzeti ograničenja zbog udaljenosti brojnih ruralnih područja, najudaljenijih regija Unije i prekomorskih zemalja i područja Unije te, zbog siromaštva, nekih prigradskih područja. Slično tomu, države članice, prekomorske zemlje i područja te treće zemlje pridružene Programu trebali bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka pravilnom funkcioniranju Programa. Ako je to moguće, i ne dovodeći u pitanje schengensku pravnu stečevinu i pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, tim bi se mjerama trebala riješiti administrativna pitanja koja otežavaju dobivanje viza i boravišnih dozvola te, u slučaju prekograničnih aktivnosti unutar Unije, dobivanje europske kartice zdravstvenog osiguranja.

| (44) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u vezi s provedbom Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i postizanjem ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Programom se namjerava doprinijeti uključivanju djelovanjâ u području klime i postizanju općeg cilja da se 30 % proračunskih rashoda Unije namijeni podupiranju klimatskih ciljeva. U skladu s europskim zelenim planom kao nacrtom za održivi rast, djelovanjima na temelju ove Uredbe trebalo bi poštovati načelo „nenanošenja štete”, ne mijenjajući pritom temeljnu narav Programa. Tijekom provedbe Programa trebalo bi utvrditi i uspostaviti relevantna djelovanja te ih ponovno ocijeniti u kontekstu relevantnih postupaka evaluacija i preispitivanja. Primjereno je također mjeriti relevantna djelovanja kojima se doprinosi klimatskim ciljevima, uključujući one namijenjene smanjenju učinka Programa na okoliš. |
| --- | --- |

(44)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u vezi s provedbom Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i postizanjem ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Programom se namjerava doprinijeti uključivanju djelovanjâ u području klime i postizanju općeg cilja da se 30 % proračunskih rashoda Unije namijeni podupiranju klimatskih ciljeva. U skladu s europskim zelenim planom kao nacrtom za održivi rast, djelovanjima na temelju ove Uredbe trebalo bi poštovati načelo „nenanošenja štete”, ne mijenjajući pritom temeljnu narav Programa. Tijekom provedbe Programa trebalo bi utvrditi i uspostaviti relevantna djelovanja te ih ponovno ocijeniti u kontekstu relevantnih postupaka evaluacija i preispitivanja. Primjereno je također mjeriti relevantna djelovanja kojima se doprinosi klimatskim ciljevima, uključujući one namijenjene smanjenju učinka Programa na okoliš.

| (45) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (19) za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(45)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (19) za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (46) | Vrste financiranja i načini provedbe na temelju ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići specifične ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik u pogledu neusklađenosti. Pri tom bi odabiru, u odnosu na bespovratnih sredstava, trebalo razmotriti upotrebu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i ljestvica jediničnih troškova. |
| --- | --- |

(46)

Vrste financiranja i načini provedbe na temelju ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići specifične ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik u pogledu neusklađenosti. Pri tom bi odabiru, u odnosu na bespovratnih sredstava, trebalo razmotriti upotrebu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i ljestvica jediničnih troškova.

| (47) | Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru (20), kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene na temelju tog sporazuma. Treće zemlje također mogu sudjelovati na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo unijeti posebnu odredbu kojom se od trećih zemalja zahtijeva da dodijele odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Potpuno sudjelovanje trećih zemalja u Programu trebalo bi biti podložno uvjetima iz posebnih sporazuma kojima je obuhvaćeno sudjelovanje dotične treće zemlje u Programu. Štoviše, potpuno sudjelovanje podrazumijeva obvezu uspostavljanja nacionalne agencije i upravljanja nekim djelovanjima Programa u okviru neizravnog upravljanja. Pravni subjekti iz trećih zemalja koje nisu pridružene Programu trebali bi moći sudjelovati u nekim djelovanjima u okviru Programa, kako je utvrđeno u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga koje objavljuje Komisija. Pri provedbi Programa u obzir bi se mogli uzeti posebni aranžmani u pogledu sudjelovanja pravnih subjekata iz Andore, Lihtenštajna, Monaka, San Marina i Svete Stolice. |
| --- | --- |

(47)

Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru (20), kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene na temelju tog sporazuma. Treće zemlje također mogu sudjelovati na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo unijeti posebnu odredbu kojom se od trećih zemalja zahtijeva da dodijele odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Potpuno sudjelovanje trećih zemalja u Programu trebalo bi biti podložno uvjetima iz posebnih sporazuma kojima je obuhvaćeno sudjelovanje dotične treće zemlje u Programu. Štoviše, potpuno sudjelovanje podrazumijeva obvezu uspostavljanja nacionalne agencije i upravljanja nekim djelovanjima Programa u okviru neizravnog upravljanja. Pravni subjekti iz trećih zemalja koje nisu pridružene Programu trebali bi moći sudjelovati u nekim djelovanjima u okviru Programa, kako je utvrđeno u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga koje objavljuje Komisija. Pri provedbi Programa u obzir bi se mogli uzeti posebni aranžmani u pogledu sudjelovanja pravnih subjekata iz Andore, Lihtenštajna, Monaka, San Marina i Svete Stolice.

| (48) | Kako bi se maksimalno povećao učinak Programa, trebalo bi donijeti odredbe kojima bi se državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu i drugim programima Unije omogućilo stavljanje na raspolaganje dodatnih sredstava u skladu s pravilima Programa. |
| --- | --- |

(48)

Kako bi se maksimalno povećao učinak Programa, trebalo bi donijeti odredbe kojima bi se državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu i drugim programima Unije omogućilo stavljanje na raspolaganje dodatnih sredstava u skladu s pravilima Programa.

| (49) | U skladu s Odlukom Vijeća 2013/755/EU (21) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu primjenjivome na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani |
| --- | --- |

(49)

U skladu s Odlukom Vijeća 2013/755/EU (21) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu primjenjivome na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani

| (50) | S obzirom na članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama Unije”, Programom bi se trebala u obzir uzeti posebna situacija najudaljenijih regija iz tog članka. Trebalo bi poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja najudaljenijih regija u svim djelovanjima, među ostalim putem financijske potpore, ako je to relevantno, za djelovanja u području mobilnosti. Trebalo bi poticati razmjene i suradnju u području mobilnosti među osobama i organizacijama iz tih regija i trećih zemalja, posebice njihovih susjednih zemalja. Takve mjere trebalo bi redovito pratiti i evaluirati. |
| --- | --- |

(50)

S obzirom na članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama Unije”, Programom bi se trebala u obzir uzeti posebna situacija najudaljenijih regija iz tog članka. Trebalo bi poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja najudaljenijih regija u svim djelovanjima, među ostalim putem financijske potpore, ako je to relevantno, za djelovanja u području mobilnosti. Trebalo bi poticati razmjene i suradnju u području mobilnosti među osobama i organizacijama iz tih regija i trećih zemalja, posebice njihovih susjednih zemalja. Takve mjere trebalo bi redovito pratiti i evaluirati.

| (51) | U skladu s Financijskom uredbom Komisija bi trebala donijeti programe rada i o tome obavijestiti Europski parlament i Vijeće. U programima rada trebalo bi utvrditi mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i specifičnim ciljevima Programa, kriterije za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te sve druge potrebne elemente. Programe rada i sve njihove izmjene trebalo bi donijeti provedbenim aktima u skladu s postupkom ispitivanja. |
| --- | --- |

(51)

U skladu s Financijskom uredbom Komisija bi trebala donijeti programe rada i o tome obavijestiti Europski parlament i Vijeće. U programima rada trebalo bi utvrditi mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i specifičnim ciljevima Programa, kriterije za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te sve druge potrebne elemente. Programe rada i sve njihove izmjene trebalo bi donijeti provedbenim aktima u skladu s postupkom ispitivanja.

| (52) | Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (22) trebalo bi provesti evaluaciju ovog Programa na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa u praksi, što uključuje učinke na društvene i humanitarne izazove. |
| --- | --- |

(52)

Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (22) trebalo bi provesti evaluaciju ovog Programa na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa u praksi, što uključuje učinke na društvene i humanitarne izazove.

| (53) | Na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini trebalo bi osigurati odgovarajuće informiranje, promidžbu i širenje informacija o mogućnostima i rezultatima djelovanja koja se podupiru u okviru Programa. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti socijalnim poduzećima potičući ih da pruže potporu aktivnostima Programa. Aktivnosti informiranja, promidžbe i širenja informacija trebale bi se oslanjati na sva provedbena tijela Programa te bi, ako je relevantno, trebala imati potporu drugih ključnih dionika. Nadalje, Komisija bi trebala redovito surađivati sa širokim rasponom dionika, uključujući organizacije sudionice, tijekom cijelog životnog ciklusa Programa, kako bi se olakšala razmjena primjera dobre prakse i rezultata projekata te prikupile povratne informacije o Programu. Nacionalne agencije trebalo bi pozvati da sudjeluju u tom procesu. |
| --- | --- |

(53)

Na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini trebalo bi osigurati odgovarajuće informiranje, promidžbu i širenje informacija o mogućnostima i rezultatima djelovanja koja se podupiru u okviru Programa. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti socijalnim poduzećima potičući ih da pruže potporu aktivnostima Programa. Aktivnosti informiranja, promidžbe i širenja informacija trebale bi se oslanjati na sva provedbena tijela Programa te bi, ako je relevantno, trebala imati potporu drugih ključnih dionika. Nadalje, Komisija bi trebala redovito surađivati sa širokim rasponom dionika, uključujući organizacije sudionice, tijekom cijelog životnog ciklusa Programa, kako bi se olakšala razmjena primjera dobre prakse i rezultata projekata te prikupile povratne informacije o Programu. Nacionalne agencije trebalo bi pozvati da sudjeluju u tom procesu.

| (54) | Kako bi se uspješnije ostvarili ciljevi Programa, Komisija, nacionalna tijela i nacionalne agencije trebali bi, po mogućnosti, blisko surađivati i, prema potrebi, ostvarivati partnerstva s nevladinim organizacijama, socijalnim poduzećima, organizacijama mladih, organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i lokalnim dionicima sa stručnim znanjem u vezi s aktivnostima solidarnosti. |
| --- | --- |

(54)

Kako bi se uspješnije ostvarili ciljevi Programa, Komisija, nacionalna tijela i nacionalne agencije trebali bi, po mogućnosti, blisko surađivati i, prema potrebi, ostvarivati partnerstva s nevladinim organizacijama, socijalnim poduzećima, organizacijama mladih, organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i lokalnim dionicima sa stručnim znanjem u vezi s aktivnostima solidarnosti.

| (55) | Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veće sinergije između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti na temelju ove Uredbe trebala bi doprinijeti i financiranju institucijskog priopćavanja političkih prioriteta Unije, u mjeri u kojoj su ti prioriteti povezani s općim ciljem Programa. |
| --- | --- |

(55)

Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veće sinergije između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti na temelju ove Uredbe trebala bi doprinijeti i financiranju institucijskog priopćavanja političkih prioriteta Unije, u mjeri u kojoj su ti prioriteti povezani s općim ciljem Programa.

| (56) | Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba ove Uredbe, Programom bi se trebali u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti mehanizmi upravljanja koji su već uspostavljeni. Sveukupnu provedbu Programa stoga bi trebalo povjeriti postojećim strukturama, odnosno Komisiji i nacionalnim agencijama imenovanima za upravljanje djelovanjima iz poglavlja o mladima Uredbe (EU) 2021/... (2). Međutim, djelovanjima u okviru tematskog područja „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti okviru humanitarne pomoći” trebalo bi ponajprije izravno upravljati. Komisija bi se o provedbi Programa trebala redovito savjetovati s ključnim dionicima, uključujući organizacije sudionice. |
| --- | --- |

(56)

Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba ove Uredbe, Programom bi se trebali u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti mehanizmi upravljanja koji su već uspostavljeni. Sveukupnu provedbu Programa stoga bi trebalo povjeriti postojećim strukturama, odnosno Komisiji i nacionalnim agencijama imenovanima za upravljanje djelovanjima iz poglavlja o mladima Uredbe (EU) 2021/... (2). Međutim, djelovanjima u okviru tematskog područja „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti okviru humanitarne pomoći” trebalo bi ponajprije izravno upravljati. Komisija bi se o provedbi Programa trebala redovito savjetovati s ključnim dionicima, uključujući organizacije sudionice.

| (57) | Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje i pravna sigurnost u državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu, svako nacionalno tijelo trebalo bi imenovati neovisno revizorsko tijelo. Ako je to izvedivo, kako bi se učinkovitost povećala na najveću moguću mjeru, neovisna revizorska tijela trebala bi biti ista kao ona imenovana za djelovanja iz poglavlja o mladima u Uredbi (EU) 2021/... (2). |
| --- | --- |

(57)

Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje i pravna sigurnost u državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu, svako nacionalno tijelo trebalo bi imenovati neovisno revizorsko tijelo. Ako je to izvedivo, kako bi se učinkovitost povećala na najveću moguću mjeru, neovisna revizorska tijela trebala bi biti ista kao ona imenovana za djelovanja iz poglavlja o mladima u Uredbi (EU) 2021/... (2).

| (58) | Države članice trebale bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere kako bi otklonile pravne i administrativne prepreke pravilnom funkcioniranju Programa. Ako je moguće, i ne dovodeći u pitanje pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, to uključuje otklanjanje problema koji stvaraju poteškoće u pogledu dobivanja viza i boravišnih dozvola. |
| --- | --- |

(58)

Države članice trebale bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere kako bi otklonile pravne i administrativne prepreke pravilnom funkcioniranju Programa. Ako je moguće, i ne dovodeći u pitanje pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, to uključuje otklanjanje problema koji stvaraju poteškoće u pogledu dobivanja viza i boravišnih dozvola.

| (59) | Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi osigurati da se podaci za praćenje provedbe i evaluaciju Programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno te na odgovarajućoj razini detalja. Ti bi se podaci Komisiji trebali dostaviti na način koji je u skladu s relevantnim propisima o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(59)

Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi osigurati da se podaci za praćenje provedbe i evaluaciju Programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno te na odgovarajućoj razini detalja. Ti bi se podaci Komisiji trebali dostaviti na način koji je u skladu s relevantnim propisima o zaštiti podataka.

| (60) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23). |
| --- | --- |

(60)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23).

| (61) | Kako bi se pojednostavnili zahtjevi za korisnike, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri upotrebljavati pojednostavljena bespovratna sredstva u obliku jednokratnih iznosa, financiranja uz primjenu paušalne stope i jediničnih troškova. U pojednostavnjenim bespovratnim sredstvima za potporu djelovanjima u području mobilnosti u okviru Programa, kako ih je definirala Komisija, trebali bi se uzeti u obzir troškovi života i boravka u zemlji domaćinu. U skladu s nacionalnim pravom, države članice također bi trebalo poticati da izuzmu ta bespovratna sredstva iz svih poreza i socijalnih doprinosa; na isti bi način trebalo postupati i u slučaju bespovratnih sredstava koja pojedincima dodjeljuju javni ili privatni pravni subjekti. |
| --- | --- |

(61)

Kako bi se pojednostavnili zahtjevi za korisnike, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri upotrebljavati pojednostavljena bespovratna sredstva u obliku jednokratnih iznosa, financiranja uz primjenu paušalne stope i jediničnih troškova. U pojednostavnjenim bespovratnim sredstvima za potporu djelovanjima u području mobilnosti u okviru Programa, kako ih je definirala Komisija, trebali bi se uzeti u obzir troškovi života i boravka u zemlji domaćinu. U skladu s nacionalnim pravom, države članice također bi trebalo poticati da izuzmu ta bespovratna sredstva iz svih poreza i socijalnih doprinosa; na isti bi način trebalo postupati i u slučaju bespovratnih sredstava koja pojedincima dodjeljuju javni ili privatni pravni subjekti.

| (62) | Kako bi se osigurala djelotvorna ocjena uspješnosti Programa u pogledu ostvarenja njegovih ciljeva, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom Priloga u pogledu pokazatelja uspješnosti Programa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(62)

Kako bi se osigurala djelotvorna ocjena uspješnosti Programa u pogledu ostvarenja njegovih ciljeva, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom Priloga u pogledu pokazatelja uspješnosti Programa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (63) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Ovom se Uredbom osobito nastoji osigurati potpuno poštovanje prava na ravnopravnost žena i muškaraca te prava na nediskriminaciju na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi, spolne orijentacije ili socioekonomskog položaja te promicati primjena članaka 21. i 23. Povelje. |
| --- | --- |

(63)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Ovom se Uredbom osobito nastoji osigurati potpuno poštovanje prava na ravnopravnost žena i muškaraca te prava na nediskriminaciju na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi, spolne orijentacije ili socioekonomskog položaja te promicati primjena članaka 21. i 23. Povelje.

| (64) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice određuje postupak utvrđivanja i izvršavanja proračuna bespovratnim sredstvima, nabavom, nagradama i neizravnim izvršavanjem te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

(64)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice određuje postupak utvrđivanja i izvršavanja proračuna bespovratnim sredstvima, nabavom, nagradama i neizravnim izvršavanjem te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije.

| (65) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest povećanje sudjelovanja mladih i organizacija u pristupačnim i visokokvalitetnim aktivnostima solidarnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(65)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest povećanje sudjelovanja mladih i organizacija u pristupačnim i visokokvalitetnim aktivnostima solidarnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (66) | U skladu s Financijskom uredbom moguće je dodijeliti bespovratna sredstva za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da postoji potreba za početkom djelovanja prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli poremećaji u potpori Unije koji bi mogli naštetiti interesima Unije, u odluci o financiranju trebalo bi biti moguće predvidjeti prihvatljivost aktivnosti i troškova od 1. siječnja 2021. u ograničenom razdoblju na početku VFO-a za razdoblje 2021.–2027., i to samo u propisno opravdanim slučajevima, čak i ako su te aktivnosti provedene i ti su troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(66)

U skladu s Financijskom uredbom moguće je dodijeliti bespovratna sredstva za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da postoji potreba za početkom djelovanja prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli poremećaji u potpori Unije koji bi mogli naštetiti interesima Unije, u odluci o financiranju trebalo bi biti moguće predvidjeti prihvatljivost aktivnosti i troškova od 1. siječnja 2021. u ograničenom razdoblju na početku VFO-a za razdoblje 2021.–2027., i to samo u propisno opravdanim slučajevima, čak i ako su te aktivnosti provedene i ti su troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva.

| (67) | Djelovanja ili inicijative koji se ne podupiru na temelju ove Uredbe ne mogu biti uključeni u programe rada. |
| --- | --- |

(67)

Djelovanja ili inicijative koji se ne podupiru na temelju ove Uredbe ne mogu biti uključeni u programe rada.

| (68) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja se u cijelosti ili djelomično financiraju iz proračuna Unije, trebalo bi nastojati ostvariti sinergije, osobito između Programa i drugih programa Unije, uključujući fondove koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se te sinergije maksimalno povećale, trebalo bi osigurati ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje djelovanja iz Programa i drugog programa Unije, uz uvjet da takvo kumulativno financiranje ne premašuje ukupne prihvatljive troškove djelovanja. U tu bi svrhu ovom Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, posebice o mogućnosti da se isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Programa i u okviru nekog drugog programa Unije. |
| --- | --- |

(68)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja se u cijelosti ili djelomično financiraju iz proračuna Unije, trebalo bi nastojati ostvariti sinergije, osobito između Programa i drugih programa Unije, uključujući fondove koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se te sinergije maksimalno povećale, trebalo bi osigurati ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje djelovanja iz Programa i drugog programa Unije, uz uvjet da takvo kumulativno financiranje ne premašuje ukupne prihvatljive troškove djelovanja. U tu bi svrhu ovom Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, posebice o mogućnosti da se isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Programa i u okviru nekog drugog programa Unije.

| (69) | Uredbu (EU) 2018/1475 Europskog parlamenta i Vijeća (24) trebalo bi stoga staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021. |
| --- | --- |

(69)

Uredbu (EU) 2018/1475 Europskog parlamenta i Vijeća (24) trebalo bi stoga staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

| (70) | Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba Programa od početka VFO-a za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(70)

Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba Programa od početka VFO-a za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja program Europske snage solidarnosti („Program”) za vrijeme trajanja VFO-a za razdoblje 2021.–2027.

2.   Programom se utvrđuju sljedeća dva tematska područja djelovanja:

| (a) | tematsko područje „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti”; i |
| --- | --- |

(a)

tematsko područje „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti”; i

| (b) | tematsko područje „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti u okviru humanitarne pomoći” („Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć”). |
| --- | --- |

(b)

tematsko područje „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti u okviru humanitarne pomoći” („Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć”).

3.   Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje od 2021. do 2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za osiguravanje takvog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „aktivnost solidarnosti” znači visokokvalitetna, uključiva aktivnost kojom se odgovara na važne društvene izazove i kojom se doprinosi ostvarenju ciljeva Programa, a ima oblik volontiranja, projekta u području solidarnosti ili aktivnosti umrežavanja u različitim područjima, uključujući aktivnosti humanitarne pomoći, te kojom se osigurava europska dodana vrijednost i usklađena je s propisima o sigurnosti i zdravlju na radu te odgovarajućim sigurnosnim propisima; |
| --- | --- |

1.

„aktivnost solidarnosti” znači visokokvalitetna, uključiva aktivnost kojom se odgovara na važne društvene izazove i kojom se doprinosi ostvarenju ciljeva Programa, a ima oblik volontiranja, projekta u području solidarnosti ili aktivnosti umrežavanja u različitim područjima, uključujući aktivnosti humanitarne pomoći, te kojom se osigurava europska dodana vrijednost i usklađena je s propisima o sigurnosti i zdravlju na radu te odgovarajućim sigurnosnim propisima;

| 2. | „registrirani kandidat” znači pojedinac u dobi između 17 i 30 godina ili, u slučaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć, između 18 i 35 godina, koji zakonito boravi u državi članici, trećoj zemlji pridruženoj Programu ili nekoj drugoj zemlji sudionici na temelju ove Uredbe i koji se registrirao na portalu Europskih snaga solidarnosti kako bi izrazio svoj interes za sudjelovanje u aktivnosti solidarnosti, ali još ne sudjeluje u takvoj aktivnosti; |
| --- | --- |

2.

„registrirani kandidat” znači pojedinac u dobi između 17 i 30 godina ili, u slučaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć, između 18 i 35 godina, koji zakonito boravi u državi članici, trećoj zemlji pridruženoj Programu ili nekoj drugoj zemlji sudionici na temelju ove Uredbe i koji se registrirao na portalu Europskih snaga solidarnosti kako bi izrazio svoj interes za sudjelovanje u aktivnosti solidarnosti, ali još ne sudjeluje u takvoj aktivnosti;

| 3. | „sudionik” znači pojedinac u dobi između 18 i 30 godina ili, u slučaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć, između 18 i 35 godina, koji zakonito boravi u državi članici, trećoj zemlji pridruženoj Programu u skladu s člankom 14. ili nekoj drugoj zemlji sudionici na temelju ove Uredbe, koji se registrirao na portalu Europskih snaga solidarnosti i sudjeluje u aktivnosti solidarnosti; |
| --- | --- |

3.

„sudionik” znači pojedinac u dobi između 18 i 30 godina ili, u slučaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć, između 18 i 35 godina, koji zakonito boravi u državi članici, trećoj zemlji pridruženoj Programu u skladu s člankom 14. ili nekoj drugoj zemlji sudionici na temelju ove Uredbe, koji se registrirao na portalu Europskih snaga solidarnosti i sudjeluje u aktivnosti solidarnosti;

| 4. | „mladi s manje mogućnosti” znači mladi koji zbog gospodarskih, socijalnih, kulturnih, geografskih ili zdravstvenih razloga, zbog svojeg migrantskog podrijetla, razloga kao što su invaliditet ili poteškoće u učenju ili zbog bilo kakvog drugog razloga, uključujući razlog koji može dovesti do diskriminacije iz članka 21. Povelje, nailaze na prepreke koje im onemogućuju djelotvoran pristup mogućnostima u okviru Programa; |
| --- | --- |

4.

„mladi s manje mogućnosti” znači mladi koji zbog gospodarskih, socijalnih, kulturnih, geografskih ili zdravstvenih razloga, zbog svojeg migrantskog podrijetla, razloga kao što su invaliditet ili poteškoće u učenju ili zbog bilo kakvog drugog razloga, uključujući razlog koji može dovesti do diskriminacije iz članka 21. Povelje, nailaze na prepreke koje im onemogućuju djelotvoran pristup mogućnostima u okviru Programa;

| 5. | „organizacija sudionica” znači lokalni, regionalni, nacionalni ili međunarodni javni ili privatni subjekt, neprofitni ili onaj koji ostvaruje profit, kojem je dodijeljena oznaka kvalitete; |
| --- | --- |

5.

„organizacija sudionica” znači lokalni, regionalni, nacionalni ili međunarodni javni ili privatni subjekt, neprofitni ili onaj koji ostvaruje profit, kojem je dodijeljena oznaka kvalitete;

| 6. | „volontiranje” znači aktivnost solidarnosti koja se odvija u trajanju do 12 mjeseci kao dobrovoljna neplaćena aktivnost kojom se doprinosi ostvarenju općeg dobra; |
| --- | --- |

6.

„volontiranje” znači aktivnost solidarnosti koja se odvija u trajanju do 12 mjeseci kao dobrovoljna neplaćena aktivnost kojom se doprinosi ostvarenju općeg dobra;

| 7. | „projekt u području solidarnosti” znači neplaćena aktivnost solidarnosti u trajanju do 12 mjeseci koju provode skupine od najmanje pet sudionika s ciljem rješavanja ključnih izazova u vlastitim zajednicama i u kojoj se jasno očituje europska dodana vrijednost; |
| --- | --- |

7.

„projekt u području solidarnosti” znači neplaćena aktivnost solidarnosti u trajanju do 12 mjeseci koju provode skupine od najmanje pet sudionika s ciljem rješavanja ključnih izazova u vlastitim zajednicama i u kojoj se jasno očituje europska dodana vrijednost;

| 8. | „oznaka kvalitete” znači certifikat koji se, na temelju različitih posebnih zahtjeva koji ovise o vrsti aktivnosti solidarnosti koja se pruža, dodjeljuje organizaciji sudionici voljnoj osigurati aktivnosti solidarnosti u okviru Programa u ulozi domaćina, u potpornoj ulozi ili u obje uloge; |
| --- | --- |

8.

„oznaka kvalitete” znači certifikat koji se, na temelju različitih posebnih zahtjeva koji ovise o vrsti aktivnosti solidarnosti koja se pruža, dodjeljuje organizaciji sudionici voljnoj osigurati aktivnosti solidarnosti u okviru Programa u ulozi domaćina, u potpornoj ulozi ili u obje uloge;

| 9. | „resursni centri Europskih snaga solidarnosti” znači dodatne funkcije koje izvršavaju imenovane nacionalne agencije za potporu razvoju, provedbi i kvaliteti aktivnosti solidarnosti u okviru Programa te za utvrđivanje kompetencija koje sudionici stječu svojim aktivnostima solidarnosti; |
| --- | --- |

9.

„resursni centri Europskih snaga solidarnosti” znači dodatne funkcije koje izvršavaju imenovane nacionalne agencije za potporu razvoju, provedbi i kvaliteti aktivnosti solidarnosti u okviru Programa te za utvrđivanje kompetencija koje sudionici stječu svojim aktivnostima solidarnosti;

| 10. | „portal Europskih snaga solidarnosti” znači interaktivni internetski alat na svim službenim jezicima Unije kojim upravlja Komisija i koji pruža odgovarajuće internetske usluge za podupiranje kvalitetne provedbe Programa, koji dopunjuje aktivnosti organizacija sudionica, uključujući pružanje informacija o Programu, provodi registraciju sudionika, pretražuje sudionike, oglašava i pretražuje aktivnosti solidarnosti, pretražuje potencijalne partnere na projektima, podupire uspostave kontakata i ponude aktivnosti solidarnosti, osposobljavanje, komunikaciju i aktivnosti umrežavanja, koji informira i obavješćuje korisnike o mogućnostima, koji pruža mehanizme za povratne informacije o kvaliteti aktivnosti solidarnosti te omogućuje dodavanje drugih funkcionalnosti u odgovoru na relevantan razvoj događaja povezan s Programom; |
| --- | --- |

10.

„portal Europskih snaga solidarnosti” znači interaktivni internetski alat na svim službenim jezicima Unije kojim upravlja Komisija i koji pruža odgovarajuće internetske usluge za podupiranje kvalitetne provedbe Programa, koji dopunjuje aktivnosti organizacija sudionica, uključujući pružanje informacija o Programu, provodi registraciju sudionika, pretražuje sudionike, oglašava i pretražuje aktivnosti solidarnosti, pretražuje potencijalne partnere na projektima, podupire uspostave kontakata i ponude aktivnosti solidarnosti, osposobljavanje, komunikaciju i aktivnosti umrežavanja, koji informira i obavješćuje korisnike o mogućnostima, koji pruža mehanizme za povratne informacije o kvaliteti aktivnosti solidarnosti te omogućuje dodavanje drugih funkcionalnosti u odgovoru na relevantan razvoj događaja povezan s Programom;

| 11. | „alat Unije za transparentnost i priznavanje” znači instrument koji pomaže dionicima da razumiju, cijene i, prema potrebi, priznaju ishode učenja stečene neformalnim i informalnim putem diljem Unije; |
| --- | --- |

11.

„alat Unije za transparentnost i priznavanje” znači instrument koji pomaže dionicima da razumiju, cijene i, prema potrebi, priznaju ishode učenja stečene neformalnim i informalnim putem diljem Unije;

| 12. | „aktivnost humanitarne pomoći” znači aktivnost kojom se podupiru operacije pružanja humanitarne pomoći nakon kriza i operacije dugoročnog pružanja humanitarne pomoći u trećim zemljama, kojoj je svrha pružanje pomoći utemeljene na potrebama i usmjerene na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje te očuvanje ljudskog dostojanstva tijekom kriza izazvanih ljudskim djelovanjem ili tijekom prirodnih katastrofa i koja uključuje operacije potpore, humanitarne pomoći i zaštite tijekom humanitarnih kriza ili nakon njih, mjere potpore za osiguravanje pristupa osobama kojima je potrebna pomoć i omogućivanje slobodnog protoka pomoći, kao i djelovanja čiji je cilj jačati pripravnost za katastrofe i smanjenje rizika od katastrofa, povezivati pomoć, obnovu i razvoj te doprinijeti jačanju otpornosti i sposobnosti ugroženih zajednica ili zajednica pogođenih katastrofom za suočavanje s krizama i oporavak od njih; |
| --- | --- |

12.

„aktivnost humanitarne pomoći” znači aktivnost kojom se podupiru operacije pružanja humanitarne pomoći nakon kriza i operacije dugoročnog pružanja humanitarne pomoći u trećim zemljama, kojoj je svrha pružanje pomoći utemeljene na potrebama i usmjerene na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje te očuvanje ljudskog dostojanstva tijekom kriza izazvanih ljudskim djelovanjem ili tijekom prirodnih katastrofa i koja uključuje operacije potpore, humanitarne pomoći i zaštite tijekom humanitarnih kriza ili nakon njih, mjere potpore za osiguravanje pristupa osobama kojima je potrebna pomoć i omogućivanje slobodnog protoka pomoći, kao i djelovanja čiji je cilj jačati pripravnost za katastrofe i smanjenje rizika od katastrofa, povezivati pomoć, obnovu i razvoj te doprinijeti jačanju otpornosti i sposobnosti ugroženih zajednica ili zajednica pogođenih katastrofom za suočavanje s krizama i oporavak od njih;

| 13. | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije. |
| --- | --- |

13.

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije.

Članak 3.

Ciljevi Programa

1.   Opći je cilj Programa povećati sudjelovanje mladih i organizacija u pristupačnim i visokokvalitetnim aktivnostima solidarnosti, prvenstveno u volontiranju, kao sredstvu za jačanje kohezije, solidarnosti, demokracije, europskog identiteta i aktivnoga građanstva u Uniji i izvan nje, istodobno odgovarajući na društvene i humanitarne izazove na terenu, s posebnim naglaskom na promicanje održivog razvoja, socijalne uključenosti i jednakih mogućnosti.

2.   Specifični je cilj Programa pružiti mladima, posebno mladima s manje mogućnosti, lako dostupne mogućnosti za sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti kojima se pokreću pozitivne društvene promjene u Uniji i izvan nje, uz istodobno unapređivanje i odgovarajuće vrednovanje njihovih kompetencija te olakšavanje njihova trajnog angažmana kao aktivnih građana.

3.   Ciljevi Programa provode se u okviru tematskih područja djelovanja utvrđenih u članku 1. stavku 2.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

Djelovanja u okviru programa

Djelovanja u okviru programa

Članak 4.

Djelovanja u okviru Programa

1.   Programom se podupiru sljedeća djelovanja:

| (a) | volontiranje, kako je utvrđeno u člancima 7. i 10.; |
| --- | --- |

(a)

volontiranje, kako je utvrđeno u člancima 7. i 10.;

| (b) | projekti solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 8.; |
| --- | --- |

(b)

projekti solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 8.;

| (c) | projekti solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.; i |
| --- | --- |

(c)

projekti solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.; i

| (d) | mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2. |
| --- | --- |

(d)

mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2.

2.   Programom se podupiru aktivnosti solidarnosti u kojima se jasno očituje europska dodana vrijednost, primjerice zbog:

| (a) | njihova transnacionalnog karaktera, posebice s obzirom na mobilnost u svrhu učenja i suradnju; |
| --- | --- |

(a)

njihova transnacionalnog karaktera, posebice s obzirom na mobilnost u svrhu učenja i suradnju;

| (b) | njihove sposobnosti da nadopune druge programe i politike na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

njihove sposobnosti da nadopune druge programe i politike na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, na razini Unije i međunarodnoj razini;

| (c) | njihove europske dimenzije u pogledu njihovih tema i ciljeva, pristupâ, očekivanih ishoda i drugih aspekata tih aktivnosti solidarnosti; |
| --- | --- |

(c)

njihove europske dimenzije u pogledu njihovih tema i ciljeva, pristupâ, očekivanih ishoda i drugih aspekata tih aktivnosti solidarnosti;

| (d) | njihova pristupa uključivanju mladih iz različitih sredina; |
| --- | --- |

(d)

njihova pristupa uključivanju mladih iz različitih sredina;

| (e) | njihova doprinosa djelotvornoj upotrebi alata Unije za transparentnost i priznavanje. |
| --- | --- |

(e)

njihova doprinosa djelotvornoj upotrebi alata Unije za transparentnost i priznavanje.

3.   Aktivnosti solidarnosti provode se u skladu s posebnim zahtjevima utvrđenima za svaku vrstu aktivnosti koje se provode u okviru Programa, kako su navedene u člancima 5., 7., 8., i 10., te s primjenjivim regulatornim okvirima u državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu.

4.   Upućivanja na Europsku volontersku službu u pravnim aktima Unije čitaju se kao da uključuju upućivanja na aktivnosti volontiranja u skladu s Uredbom br. 1288/2013 i ovom Uredbom.

Članak 5.

Djelovanja zajednička za oba tematska područja

1.   Aktivnosti umrežavanja provode se unutar zemlje ili prekogranično, a cilj im je:

| (a) | ojačati kapacitet organizacija sudionica za ponudu visokokvalitetnih, lako dostupnih projekata sve većem broju sudionika; |
| --- | --- |

(a)

ojačati kapacitet organizacija sudionica za ponudu visokokvalitetnih, lako dostupnih projekata sve većem broju sudionika;

| (b) | privući nove sudionike i nove organizacije sudionice; |
| --- | --- |

(b)

privući nove sudionike i nove organizacije sudionice;

| (c) | pružiti prilike sudionicima i organizacijama sudionicama za davanje povratnih informacija o aktivnostima solidarnosti i za promicanje Programa; i |
| --- | --- |

(c)

pružiti prilike sudionicima i organizacijama sudionicama za davanje povratnih informacija o aktivnostima solidarnosti i za promicanje Programa; i

| (d) | doprinijeti razmjeni iskustava i jačanju osjećaja pripadnosti među sudionicima i organizacijama sudionicama, podupirući time širi pozitivan učinak Programa, među ostalim putem aktivnosti kao što su razmjene najbolje prakse i stvaranje mreža. |
| --- | --- |

(d)

doprinijeti razmjeni iskustava i jačanju osjećaja pripadnosti među sudionicima i organizacijama sudionicama, podupirući time širi pozitivan učinak Programa, među ostalim putem aktivnosti kao što su razmjene najbolje prakse i stvaranje mreža.

2.   Mjere u pogledu kvalitete i potpore obuhvaćaju:

| (a) | odgovarajuće mjere za utvrđivanje zahtjeva u vezi sa sigurnosnom provjerom u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(a)

odgovarajuće mjere za utvrđivanje zahtjeva u vezi sa sigurnosnom provjerom u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom;

| (b) | mjere poduzete prije, tijekom ili nakon aktivnosti solidarnosti s ciljem osiguravanja kvalitete i pristupačnosti tih aktivnosti, uključujući osposobljavanje putem interneta i izvan njega, prema potrebi prilagođene dotičnim aktivnostima solidarnosti i njihovu kontekstu, jezičnu potporu; osiguranje, uključujući osiguranje od nezgoda i zdravstveno osiguranje, nastavak upotrebe alata Youthpass kojim se utvrđuju i dokumentiraju kompetencije koje su sudionici stekli tijekom aktivnosti solidarnosti, izgradnju kapaciteta i administrativnu potporu za organizacije sudionice; |
| --- | --- |

(b)

mjere poduzete prije, tijekom ili nakon aktivnosti solidarnosti s ciljem osiguravanja kvalitete i pristupačnosti tih aktivnosti, uključujući osposobljavanje putem interneta i izvan njega, prema potrebi prilagođene dotičnim aktivnostima solidarnosti i njihovu kontekstu, jezičnu potporu; osiguranje, uključujući osiguranje od nezgoda i zdravstveno osiguranje, nastavak upotrebe alata Youthpass kojim se utvrđuju i dokumentiraju kompetencije koje su sudionici stekli tijekom aktivnosti solidarnosti, izgradnju kapaciteta i administrativnu potporu za organizacije sudionice;

| (c) | razvoj i održavanje oznake kvalitete; |
| --- | --- |

(c)

razvoj i održavanje oznake kvalitete;

| (d) | aktivnosti resursnih centara Europskih snaga solidarnosti za potporu i poboljšanje kvalitete provedbe djelovanja u okviru Programa i poboljšanje vrednovanja njihovih rezultata; i |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti resursnih centara Europskih snaga solidarnosti za potporu i poboljšanje kvalitete provedbe djelovanja u okviru Programa i poboljšanje vrednovanja njihovih rezultata; i

| (e) | uspostavu, održavanje i ažuriranje pristupačnog portala Europskih snaga solidarnosti te drugih relevantnih internetskih usluga i potrebnih sustava informatičke potpore i internetskih alata. |
| --- | --- |

(e)

uspostavu, održavanje i ažuriranje pristupačnog portala Europskih snaga solidarnosti te drugih relevantnih internetskih usluga i potrebnih sustava informatičke potpore i internetskih alata.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

Sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti

Sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti

Članak 6.

Svrha i vrste djelovanjâ

1.   Djelovanja koja se provode u okviru tematskog područja „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti” osobito doprinose jačanju kohezije, solidarnosti, aktivnoga građanstva i demokracije unutar Unije i izvan nje te istodobno odgovaraju na društvene izazove, s posebnim naglaskom na promicanje socijalne uključenosti i jednakih mogućnosti.

2.   Tematskim područjem „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti” podupiru se sljedeća djelovanja:

| (a) | volontiranje, kako je utvrđeno u članku 7.; |
| --- | --- |

(a)

volontiranje, kako je utvrđeno u članku 7.;

| (b) | projekti u području solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 8.; |
| --- | --- |

(b)

projekti u području solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 8.;

| (c) | aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u tom tematskom području, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u tom tematskom području, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.;

| (d) | mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2. |
| --- | --- |

(d)

mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2.

Članak 7.

Volontiranje u okviru tematskog područja „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti”

1.   Volontiranje:

| (a) | uključuje element učenja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(a)

uključuje element učenja i osposobljavanja;

| (b) | ne zamjenjuje stažiranje ili zaposlenje,, |
| --- | --- |

(b)

ne zamjenjuje stažiranje ili zaposlenje,,

| (c) | ne smije se izjednačiti s radnim odnosom; i |
| --- | --- |

(c)

ne smije se izjednačiti s radnim odnosom; i

| (d) | temelji se na pisanom ugovoru o volontiranju. |
| --- | --- |

(d)

temelji se na pisanom ugovoru o volontiranju.

U ugovoru iz prvog podstavka točke (d) utvrđuju se prava i obveze stranaka tog ugovora, trajanje i mjesto raspoređivanja te opis obuhvaćenih zadaća. U tom se ugovoru upućuje na uvjete pokrivenosti sudionika osiguranjem i, prema potrebi, na relevantne zahtjeve u vezi sa sigurnosnom provjerom, u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom.

2.   Volontiranje se može odvijati u zemlji koja nije zemlja boravišta sudionika („prekogranično volontiranje”) ili u zemlji boravišta sudionika („volontiranje unutar zemlje”). U volontiranju unutar zemlje mogu sudjelovati svi mladi, a posebice mladi s manje mogućnosti.

Članak 8.

Projekti u području solidarnosti

Projekt u području solidarnosti ne zamjenjuje stažiranje ili zaposlenje.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć

Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć

Članak 9.

Svrha, načela i vrste djelovanjâ

1.   Djelovanja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć osobito doprinose pružanju humanitarne pomoći na temelju potreba, usmjerene na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje i očuvanje ljudskog dostojanstva te jačanju kapaciteta i otpornosti ugroženih zajednica ili zajednica pogođenih katastrofom.

2.   Djelovanja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć:

| (a) | provode se u skladu s humanitarnim načelima humanosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti, kao i načelom „nenanošenja štete”; |
| --- | --- |

(a)

provode se u skladu s humanitarnim načelima humanosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti, kao i načelom „nenanošenja štete”;

| (b) | njima se odgovara na humanitarne potrebe lokalnih zajednica utvrđene u suradnji s humanitarnim i drugim relevantnim partnerima u zemlji ili regiji domaćinu; |
| --- | --- |

(b)

njima se odgovara na humanitarne potrebe lokalnih zajednica utvrđene u suradnji s humanitarnim i drugim relevantnim partnerima u zemlji ili regiji domaćinu;

| (c) | planiraju se na temelju procjena rizika i provode na način kojim se osigurava visoka razina sigurnosti i zaštite volontera; |
| --- | --- |

(c)

planiraju se na temelju procjena rizika i provode na način kojim se osigurava visoka razina sigurnosti i zaštite volontera;

| (d) | kada je to relevantno, njima se olakšava prijelaz s humanitarnog odgovora na dugoročan održiv i uključiv razvoj; |
| --- | --- |

(d)

kada je to relevantno, njima se olakšava prijelaz s humanitarnog odgovora na dugoročan održiv i uključiv razvoj;

| (e) | njima se olakšava aktivno sudjelovanje lokalnog osoblja i volontera iz zemalja i zajednica u kojima se djelovanja provode; |
| --- | --- |

(e)

njima se olakšava aktivno sudjelovanje lokalnog osoblja i volontera iz zemalja i zajednica u kojima se djelovanja provode;

| (f) | kada je to relevantno, njima se uzimaju u obzir specifične potrebe žena i nastoji se u njih uključiti žene te skupine i mreže žena; i |
| --- | --- |

(f)

kada je to relevantno, njima se uzimaju u obzir specifične potrebe žena i nastoji se u njih uključiti žene te skupine i mreže žena; i

| (g) | doprinose naporima na jačanju lokalne pripravnosti ili odgovora na humanitarne krize. |
| --- | --- |

(g)

doprinose naporima na jačanju lokalne pripravnosti ili odgovora na humanitarne krize.

3.   Europsko volontersko tijela za humanitarnu pomoć podupire sljedeća djelovanja:

| (a) | volontiranje, kako je utvrđeno u članku 10.; |
| --- | --- |

(a)

volontiranje, kako je utvrđeno u članku 10.;

| (b) | aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u Europskom volonterskom tijelu za humanitarnu pomoć, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u Europskom volonterskom tijelu za humanitarnu pomoć, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.;

| (c) | mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2., s posebnim naglaskom na mjere za osiguravanje sigurnosti i zaštite sudionika. |
| --- | --- |

(c)

mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2., s posebnim naglaskom na mjere za osiguravanje sigurnosti i zaštite sudionika.

Članak 10.

Volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć

1.   Volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć:

| (a) | uključuje element učenja i osposobljavanja, među ostalim o načelima utvrđenima u članku 10. stavku 2. i, kada je to primjereno, uključuje elemente razvoja i izgradnje kapaciteta, uz sudjelovanje visokokvalificiranih, vrhunski osposobljenih i iskusnih trenera, mentora i stručnjaka; |
| --- | --- |

(a)

uključuje element učenja i osposobljavanja, među ostalim o načelima utvrđenima u članku 10. stavku 2. i, kada je to primjereno, uključuje elemente razvoja i izgradnje kapaciteta, uz sudjelovanje visokokvalificiranih, vrhunski osposobljenih i iskusnih trenera, mentora i stručnjaka;

| (b) | ne zamjenjuje stažiranje ili zaposlenje; |
| --- | --- |

(b)

ne zamjenjuje stažiranje ili zaposlenje;

| (c) | ne smije se izjednačiti s radnim odnosom; i |
| --- | --- |

(c)

ne smije se izjednačiti s radnim odnosom; i

| (d) | temelji se na pisanom ugovoru o volontiranju. |
| --- | --- |

(d)

temelji se na pisanom ugovoru o volontiranju.

U ugovoru iz prvog podstavka točke (d) utvrđuju se prava i obveze stranaka tog ugovora, trajanje i mjesto raspoređivanja te opis obuhvaćenih zadaća. U tom se ugovoru upućuje na uvjete pokrivenosti sudionika osiguranjem i, prema potrebi, na relevantne zahtjeve u vezi sa sigurnosnom provjerom, u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom.

2.   Volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć može se odvijati samo u onim regijama trećih zemalja:

| (a) | u kojima se odvijaju aktivnosti i operacije humanitarne pomoći; i |
| --- | --- |

(a)

u kojima se odvijaju aktivnosti i operacije humanitarne pomoći; i

| (b) | u kojima nisu u tijeku međunarodni ili nemeđunarodni oružani sukobi. |
| --- | --- |

(b)

u kojima nisu u tijeku međunarodni ili nemeđunarodni oružani sukobi.

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

Financijske odredbe

Financijske odredbe

Članak 11.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi 1 009 000 000 EUR u tekućim cijenama.

2.   Uz najvišu razinu od 20 % za volontiranje unutar zemlje, indikativna raspodjela iznosa utvrđenog u stavku 1. za djelovanja iz članka 4. stavka 1. točaka (a), (b) i (c) jest:

| (a) | 94 % za volontiranje kako je utvrđeno u članku 7. i projekte u području solidarnosti, |
| --- | --- |

(a)

94 % za volontiranje kako je utvrđeno u članku 7. i projekte u području solidarnosti,

| (b) | 6 % za volontiranje kako je utvrđeno u članku 10. |
| --- | --- |

(b)

6 % za volontiranje kako je utvrđeno u članku 10.

3.   Iznos utvrđen u stavku 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, uključujući korporativne sustave informacijske tehnologije.

4.   Sredstva dodijeljena državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja mogu se, na zahtjev dotične države članice, prenijeti u Program, podložno uvjetima iz članka 26. uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskim pravilima za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i instrument za financijsku potporu za upravljanje granicama i vize („Uredba o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027.”). Komisija ta sredstva izvršava izravno, u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, ili neizravno, u skladu s točkom (c) tog podstavka. Ta se sredstva upotrebljavaju u korist dotične države članice.

Članak 12.

Oblici financiranja sredstvima Unije i načini provedbe

1.   Program se provodi na dosljedan način u okviru izravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili u okviru neizravnog upravljanja s tijelima kako je navedeno u članku 62. stavku 1. prvom podstavku točki (c) te uredbe.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem od oblika navedenih u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave.

3.   Doprinosima za mehanizam uzajamnog osiguranja može se pokriti rizik povezan s povratom sredstava koja primatelji duguju i ti se doprinosi smatraju dostatnim jamstvom u okviru Financijske uredbe. Primjenjuje se članak 37. stavak 7. Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća (25) (3).

4.   Za postupke odabira u okviru izravnog i neizravnog upravljanja članovi odbora za evaluaciju mogu biti vanjski stručnjaci kako je predviđeno u članku 150. stavku 3. trećem podstavku Financijske uredbe.

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

Sudjelovanje u programu

Sudjelovanje u programu

Članak 13.

Treće zemlje pridružene Programu

1.   U Programu mogu sudjelovati sljedeće treće zemlje:

| (a) | članice Europskog udruženja slobodne trgovine koje su članice Europskoga gospodarskog prostora, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja slobodne trgovine koje su članice Europskoga gospodarskog prostora, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemlje koje su obuhvaćene europskom politikom susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje koje su obuhvaćene europskom politikom susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | ostale treće zemlje, u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije, pod uvjetom da se tim sporazumom:






  i. | osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju; |
| --- | --- | --- |

(d)

ostale treće zemlje, u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije, pod uvjetom da se tim sporazumom:

i.

osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju;

| ii. | utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe, i administrativnim troškovima tih programa; |
| --- | --- |

ii.

utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe, i administrativnim troškovima tih programa;

| iii. | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu programa; |
| --- | --- |

iii.

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu programa;

| iv. | jamče prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese. |
| --- | --- |

iv.

jamče prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese.

Doprinosi iz prvog podstavka točke (d) podtočke ii. čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe.

2.   Zemlje navedene u stavku 1. u Programu mogu sudjelovati samo u cijelosti i pod uvjetom da ispunjavaju sve obveze koje se ovom Uredbom propisuju državama članicama.

Članak 14.

Ostale zemlje sudionice

1.   Program je otvoren za sudjelovanje prekomorskih zemalja i područja.

2.   U opravdanim slučajevima u interesu Unije, djelovanja iz članaka 5. i volontiranje kako je navedeno u članku 7. otvoreni su i za sudjelovanje pravnih subjekata iz trećih zemalja koje nisu pridružene Programu.

Članak 15.

Sudjelovanje pojedinaca

1.   Mladi u dobi između 17 i 30 godina ili, u slučaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć kako je utvrđeno u članku 10., između 17 i 35 godina, koji žele sudjelovati u Programu registriraju se na portalu Europskih snaga solidarnosti.

2.   U trenutku početka volontiranja ili projekta u području solidarnosti u okviru tematskog područja „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti”, sudionik mora imati najmanje 18 godina, a najviše 30. U trenutku početka volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć kako je utvrđeno u članku 11., sudionik mora imati najmanje 18 godina, a najviše 35.

Članak 16.

Uključivanje mladih s manje mogućnosti

1.   Pri provedbi ove Uredbe Komisija, države članice i treće zemlje pridružene Programu osiguravaju poduzimanje specifičnih i djelotvornih mjera za promicanje socijalne uključenosti i jednakih uvjeta u pogledu pristupa, posebice u vezi sa sudjelovanjem mladih s manje mogućnosti.

2.   Komisija do ... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] izrađuje okvir mjera uključivanja za povećanje stopa sudjelovanja osoba s manje mogućnosti i smjernice za provedbu tih mjera. Te se smjernice prema potrebi ažuriraju tijekom trajanja Programa. Na temelju okvira mjera uključivanja i uz posvećivanje posebne pozornosti specifičnim izazovima u pogledu pristupa Programu u nacionalnom kontekstu izrađuju se akcijski planovi za uključivanje, koji čine sastavni dio programâ rada nacionalnih agencija. Komisija redovito prati provedbu tih akcijskih planova za uključivanje.

3.   Komisija, kada je to relevantno i uz osiguravanje dobrog financijskog upravljanja, osigurava uspostavu mjera financijske potpore, uključujući predfinanciranje, kako bi se olakšalo sudjelovanje mladih s manje mogućnosti u Programu. Razina potpore temelji se na objektivnim kriterijima.

Članak 17.

Organizacije sudionice

1.   Program je otvoren za sudjelovanje javnih ili privatnih subjekata, neprofitnih ili onih koji ostvaruju profit, i međunarodnih organizacija, pod uvjetom da im je dodijeljena oznaka kvalitete.

2.   Nadležno provedbeno tijelo Programa ocjenjuje zahtjev subjekta da postane organizacija sudionica na temelju načela:

| (a) | jednakog postupanja; |
| --- | --- |

(a)

jednakog postupanja;

| (b) | jednakih mogućnosti i nediskriminacije; |
| --- | --- |

(b)

jednakih mogućnosti i nediskriminacije;

| (c) | izbjegavanja situacije u kojoj su sudionici zamjena za stalno zaposlene radnike; |
| --- | --- |

(c)

izbjegavanja situacije u kojoj su sudionici zamjena za stalno zaposlene radnike;

| (d) | izbjegavanja štetnih aktivnosti; |
| --- | --- |

(d)

izbjegavanja štetnih aktivnosti;

| (e) | pružanja visokokvalitetnih, lako dostupnih i uključivih aktivnosti s dimenzijom učenja i naglaskom na osobnom, društveno-obrazovnom i profesionalnom razvoju; |
| --- | --- |

(e)

pružanja visokokvalitetnih, lako dostupnih i uključivih aktivnosti s dimenzijom učenja i naglaskom na osobnom, društveno-obrazovnom i profesionalnom razvoju;

| (f) | primjerenih aranžmana volontiranja; |
| --- | --- |

(f)

primjerenih aranžmana volontiranja;

| (g) | sigurnih i dostojanstvenih okružja i uvjeta, s unutarnjim mehanizmima za rješavanje sukoba kako bi se zaštitio sudionika; i |
| --- | --- |

(g)

sigurnih i dostojanstvenih okružja i uvjeta, s unutarnjim mehanizmima za rješavanje sukoba kako bi se zaštitio sudionika; i

| (h) | zabrane ostvarivanja dobiti u skladu s Financijskom uredbom. |
| --- | --- |

(h)

zabrane ostvarivanja dobiti u skladu s Financijskom uredbom.

Nadležno provedbeno tijelo Programa primjenjuje načela iz prvog podstavka kako bi utvrdilo ispunjavaju li aktivnosti subjekta koji podnosi zahtjev da postane organizacija sudionica zahtjeve i ciljeve Programa.

3.   Kao rezultat ocjene iz stavka 2., subjektu može biti dodijeljena oznaka kvalitete. Nadležno provedbeno tijelo Programa periodično ponovno ocjenjuje usklađenost subjekata s uvjetima na temelju kojih im je oznaka kvalitete dodijeljena. Ako subjekt više ne ispunjava te uvjete, nadležno provedbeno tijelo Programa poduzima korektivne mjere sve dok se ne ispune ti uvjeti i zahtjevi u pogledu kvalitete. U slučaju nastavka neusklađenosti s tim uvjetima i zahtjevima u pogledu kvalitete, oznaka kvalitete se opoziva.

4.   Svakom subjektu kojem je dodijeljena oznaka kvalitete omogućuje se pristup portalu Europskih snaga solidarnosti u ulozi domaćina, u potpornoj ulozi ili u obje navedene uloge te on može registriranim kandidatima nuditi aktivnosti solidarnosti.

5.   Oznaka kvalitete ne vodi automatski do financiranja u okviru Programa.

6.   Aktivnosti solidarnosti i s njima povezane mjere u pogledu kvalitete i potpore koje nudi organizacija sudionica mogu se financirati u okviru Programa ili iz drugih izvora financiranja koji ne ovise o proračunu Unije.

7.   Za organizacije sudionice u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć prioritet je sigurnost i zaštita volontera na temelju procjena rizika.

8.   Po završetku aktivnosti solidarnosti i ako to sudionik zatraži, organizacija sudionica sudioniku izdaje potvrdu u kojoj se navode ishodi učenja i vještine razvijene tijekom aktivnosti solidarnosti, primjerice Youthpass ili Europass.

Članak 18.

Pristup financiranju u okviru Programa

Svaki javni ili privatni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici, prekomorskoj zemlji ili području ili trećoj zemlji pridruženoj Programu, kao i bio koja međunarodna organizacija, mogu podnijeti zahtjev za financiranje u okviru Programa. U slučaju volontiranja, kako je utvrđeno u člancima 7. i 10., organizacija sudionica mora steći oznaku kvalitete kao preduvjet za primanje financiranja u okviru Programa. Kada je riječ o projektima u području solidarnosti iz članka 8., i fizičke osobe mogu podnijeti zahtjev za financiranje u ime neformalnih skupina sudionika. U pravilu se zahtjev za bespovratna sredstva podnosi nacionalnoj agenciji zemlje u kojoj se nalazi sjedište subjekta ili organizacije odnosno u kojoj se nalazi fizička osoba.

POGLAVLJE VII.

POGLAVLJE VII.

Programiranje, praćenje i evaluacija

Programiranje, praćenje i evaluacija

Članak 19.

Program rada

Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. U programima rada naznačuje se iznos dodijeljen svakom djelovanju i raspodjela sredstava među državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu za djelovanja kojima treba upravljati nacionalna agencija. Komisija provedbenim aktom donosi programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31.

Članak 20.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarenju općih i specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u Prilogu.

2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Programa prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 30. radi izmjene Priloga u pogledu pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno te da su u odgovarajućoj mjeri detaljni.

U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za primatelje sredstava Unije te, prema potrebi, za države članice.

Članak 21.

Evaluacija

1.   Komisija pravodobno provodi evaluacije kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   Nakon što bude dostupno dovoljno informacija o provedbi Programa, a u svakom slučaju najkasnije do 31. prosinca 2024., Komisija provodi međuevaluaciju Programa. Toj međuevaluaciji prilaže se i završna evaluacija programa Europske snage solidarnosti za razdoblje 2018.–2020., koja se uključuje u međuevaluaciju. Međuevaluacijom Programa ocjenjuju se ukupna djelotvornost i uspješnost Programa te provedba mjera uključivanja.

3.   Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz poglavlja IX. i obveze nacionalnih agencija utvrđene u članku 24., države članice do 31. svibnja 2024. Komisiji podnose izvješće o provedbi i učinku Programa na svojem državnom području.

4.   Kada je to potrebno, Komisija na temelju privremene evaluacije podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe.

5.   Nakon 31. prosinca 2027., ali u svakom slučaju najkasnije do 31. prosinca 2031. Komisija provodi završnu evaluaciju rezultata i učinka Programa.

6.   Komisija dostavlja sve evaluacije provedene u skladu s ovim člankom, uključujući privremenu evaluaciju, i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

POGLAVLJE VIII.

POGLAVLJE VIII.

Informiranje, komunikacija i širenje informacija

Informiranje, komunikacija i širenje informacija

Članak 22.

Informiranje, komunikacija i širenje informacija

1.   Primatelji financijskih sredstava Unije priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost financijskih sredstava Unije, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti.

2.   Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Program, na djelovanja poduzeta na temelju Programa i na postignute rezultate. Financijska sredstva dodijeljena Programu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije, ako se ti prioriteti odnose na ciljeve iz članka 3.

3.   U suradnji s Komisijom nacionalne agencije razrađuju dosljednu strategiju za djelotvorno informiranje te širenje i iskorištavanje rezultata aktivnosti koje se podupiru u sklopu djelovanja kojima upravljaju u okviru Programa. Nacionalne agencije pomažu Komisiji u njezinoj općoj zadaći širenja informacija o Programu, koje uključuju informacije o djelovanjima i aktivnostima kojima se upravlja na nacionalnoj razini i na razini Unije, i o njegovim rezultatima. Nacionalne agencije izvješćuju odgovarajuće ciljne skupine o djelovanjima i aktivnostima koje se poduzimaju u njihovim zemljama.

4.   Organizacije sudionice koriste se imenom „Europske snage solidarnosti” u svrhu priopćavanja i širenja informacija u vezi s Programom.

POGLAVLJE IX.

POGLAVLJE IX.

Sustav upravljanja i revizije

Sustav upravljanja i revizije

Članak 23.

Nacionalno tijelo

U svakoj državi članici i trećoj zemlji pridruženoj Programu nacionalna tijela imenovana za upravljanje djelovanjima iz poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/... (4) djeluju i kao nacionalna tijela u okviru Programa. Članak 26. stavci 1., 2., 6., 7., 9., 10., 11., 12., 13. i 14. Uredbe (EU) 2021/... (4) primjenjuju se mutatis mutandis na nacionalna tijela u okviru Programa.

Članak 24.

Nacionalna agencija

1.   U svakoj državi članici i trećoj zemlji pridruženoj Programu nacionalne agencije imenovane za upravljanje mjerama iz poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/... (4) u svojim zemljama djeluju i kao nacionalne agencije u okviru Programa. Članak 27. stavci 1. i 2. i od 4. do 8. Uredbe (EU) 2021/... (4) primjenjuje se mutatis mutandis na nacionalne agencije u okviru Programa.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 27. stavak 2. Uredbe (EU) 2021/... (4), nacionalna agencija nadležna je i za upravljanje svim fazama cjelokupnog projektnog ciklusa djelovanja u okviru Programa navedenih u provedbenim aktima iz članka 19. ove Uredbe, u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (c) Financijske uredbe.

3.   Ako nacionalna agencija nije imenovana za treću zemlju kako je navedeno u članku 13. stavku 1. ove Uredbe, ona se osniva u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/.... (4).

Članak 25.

Europska komisija

1.   Pravila koja se primjenjuju na odnos između Komisije i nacionalne agencije utvrđuju se, u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/... (5), u pisanom dokumentu:

| (a) | u kojem se utvrđuju standardi unutarnje kontrole za dotičnu nacionalnu agenciju i pravila prema kojima nacionalne agencije upravljaju sredstvima Unije koja se dodjeljuju u obliku bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

u kojem se utvrđuju standardi unutarnje kontrole za dotičnu nacionalnu agenciju i pravila prema kojima nacionalne agencije upravljaju sredstvima Unije koja se dodjeljuju u obliku bespovratnih sredstava;

| (b) | koji uključuje program rada nacionalne agencije s upravljačkim zadaćama nacionalne agencije kojoj je dodijeljena potpora Unije; i |
| --- | --- |

(b)

koji uključuje program rada nacionalne agencije s upravljačkim zadaćama nacionalne agencije kojoj je dodijeljena potpora Unije; i

| (c) | u kojem se određuju obveze nacionalne agencije u vezi s izvješćivanjem. |
| --- | --- |

(c)

u kojem se određuju obveze nacionalne agencije u vezi s izvješćivanjem.

2.   Svake godine Komisija nacionalnoj agenciji stavlja na raspolaganje sljedeća sredstva:

| (a) | sredstva za dodjelu bespovratnih sredstava u dotičnim državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu za djelovanja Programa čije je upravljanje povjereno nacionalnoj agenciji; |
| --- | --- |

(a)

sredstva za dodjelu bespovratnih sredstava u dotičnim državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu za djelovanja Programa čije je upravljanje povjereno nacionalnoj agenciji;

| (b) | financijski doprinos za potporu upravljačkim zadaćama nacionalne agencije, koji se utvrđuje u skladu s pravilima iz članka 28. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) 2021/... (5). |
| --- | --- |

(b)

financijski doprinos za potporu upravljačkim zadaćama nacionalne agencije, koji se utvrđuje u skladu s pravilima iz članka 28. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) 2021/... (5).

3.   Komisija utvrđuje zahtjeve u vezi s programom rada nacionalne agencije. Dok službeno ne odobri program rada nacionalne agencije, Komisija nacionalnoj agenciji ne stavlja na raspolaganje sredstva namijenjena Programu.

4.   Na temelju zahtjeva u pogledu usklađenosti koji se odnose na nacionalne agencije iz članka 26. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/... (5) Komisija preispituje nacionalne sustave upravljanja i kontrole, izjavu o upravljanju koju daje nacionalna agencija i mišljenje neovisnog revizorskog tijela o toj izjavi, pri čemu propisno uzima u obzir informacije koje dostavlja nacionalno tijelo o svojim aktivnostima praćenja i nadzora u vezi s Programom.

5.   Nakon procjene godišnje izjave o upravljanju i mišljenja neovisnog revizorskog tijela o toj izjavi Komisija svoje mišljenje i primjedbe iznosi nacionalnoj agenciji i nacionalnom tijelu.

6.   Ako Komisija ne može prihvatiti godišnju izjavu o upravljanju ili neovisno revizorsko mišljenje o toj izjavi, ili ako nacionalna agencija ne provede primjedbe Komisije na zadovoljavajući način, Komisija može provesti sve mjere predostrožnosti i korektivne mjere koje su potrebne za očuvanje financijskih interesa Unije u skladu s člankom 131. stavkom 2. Financijske uredbe.

Članak 26.

Neovisno revizorsko tijelo

1.   Neovisno revizorsko tijelo izdaje revizorsko mišljenje o godišnjoj izjavi o upravljanju iz članka 155. stavka 1. točke (c) Financijske uredbe. To je mišljenje osnova za opće jamstvo u skladu s člankom 127. Financijske uredbe.

2.   Neovisno revizorsko tijelo:

| (a) | ima potrebnu stručnu nadležnost za provođenje revizije u javnom sektoru; |
| --- | --- |

(a)

ima potrebnu stručnu nadležnost za provođenje revizije u javnom sektoru;

| (b) | osigurava da se u njegovim revizijama uzimaju u obzir međunarodno prihvaćeni revizijski standardi; i |
| --- | --- |

(b)

osigurava da se u njegovim revizijama uzimaju u obzir međunarodno prihvaćeni revizijski standardi; i

| (c) | nije u sukobu interesa u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija dio i u svojim je funkcijama neovisno u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija dio. |
| --- | --- |

(c)

nije u sukobu interesa u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija dio i u svojim je funkcijama neovisno u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija dio.

3.   Neovisno revizorsko tijelo daje Komisiji i njezinim predstavnicima te Revizorskom sudu puni pristup cjelokupnoj dokumentaciji i izvješćima kojima se potkrepljuje revizorsko mišljenje koje izdaje u vezi s godišnjom izjavom nacionalne agencije o upravljanju.

POGLAVLJE X.

POGLAVLJE X.

Sustav kontrole

Sustav kontrole

Članak 27.

Načela sustava kontrole

1.   Komisija je nadležna za nadzorne kontrole u pogledu djelovanja Programa kojima upravljaju nacionalne agencije. Ona utvrđuje minimalne uvjete za kontrole koje provode nacionalna agencija i neovisno revizorsko tijelo.

2.   Nacionalne agencije nadležne su za primarne kontrole korisnika bespovratnih sredstava za djelovanja u okviru Programa koje su im povjerene. Tim se kontrolama pruža razumno jamstvo da se dodijeljena bespovratna sredstva upotrebljavaju za ono za što su bila namijenjena te u skladu s primjenjivim pravilima Unije.

3.   Komisija zajedno s nacionalnim tijelima i nacionalnim agencijama osigurava koordiniranu kontrolu sredstava Programa koja su prenesena na nacionalne agencije, na temelju načela jedinstvene revizije i analize koja se temelji na rizicima. Ovaj se stavak ne primjenjuje na istrage koje provodi OLAF.

Članak 28.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu prema odluci donesenoj na temelju međunarodnog sporazuma ili sudjeluje na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, ta treća zemlja odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu dodjeljuje potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Kada je riječ o OLAF-u, takva prava uključuju pravo provedbe istraga, među ostalim provjera i inspekcija na terenu, kako je predviđeno Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.

POGLAVLJE XI.

POGLAVLJE XI.

Komplementarnost

Komplementarnost

Članak 29.

Komplementarnost djelovanja Unije

1.   Djelovanja u okviru Programa moraju biti usklađena i komplementarna s odgovarajućim politikama, instrumentima i programima na razini Unije, osobito s programom Erasmus+, kao i s postojećim mrežama na razini Unije koje su važne za aktivnosti Programa.

2.   Djelovanja u okviru Programa moraju također biti usklađena i komplementarna s odgovarajućim politikama, programima i instrumentima na nacionalnoj razini u državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu. U tu svrhu Komisija, nacionalna tijela i nacionalne agencije razmjenjuju informacije o postojećim nacionalnim programima i prioritetima povezanima sa solidarnošću i mladima, s jedne strane, i djelovanjima u okviru Programa, s druge strane, s ciljem nadogradnje na odgovarajuće dobre prakse te postizanja učinkovitosti i djelotvornosti.

3.   Volontiranje, kako je utvrđeno u članku 10. osobito mora biti usklađeno i komplementarno s drugim područjima vanjskog djelovanja Unije, posebice s politikom humanitarne pomoći, politikom razvojne suradnje, politikom proširenja, politikom susjedstva i Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu.

4.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos na temelju Programa može se primiti doprinos i iz drugog programa Unije, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.

5.   Projektni prijedlozi mogu primiti potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj ili Europskog socijalnog fonda plus u skladu s člankom 73. stavkom 4. Uredbe o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027., ako im je u okviru ovog Programa dodijeljena oznaka „pečat izvrsnosti” jer su ispunili sljedeće kumulativne uvjete:

| (a) | procijenjeni su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

procijenjeni su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga; i |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga; i

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja.

POGLAVLJE XII.

POGLAVLJE XII.

Prijelazne i završne odredbe

Prijelazne i završne odredbe

Članak 30.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 20. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje trajanja Programa.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 20. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 20. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 31.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 32.

Stavljanje izvan snage

Uredbe (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014. stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 33.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju uredaba (EU) 2018/1475 ili (EU) br. 375/2014, koje se nastavljaju primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Iz financijske omotnice za Program mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između Programa i mjera donesenih na temelju uredaba (EU) 2018/1475 ili (EU) br. 375/2014.

3.   U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe i odstupajući od članka 193. stavka 4. te uredbe, u propisno opravdanim slučajevima navedenima u odluci o financiranju, aktivnosti koje se podupiru na temelju ove Uredbe i povezani troškovi nastali 2021. mogu se smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021. čak i ako su te aktivnosti provedene i troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva.

4.   Ako je to potrebno, odobrena sredstva mogu se unijeti u proračun Unije nakon 2027. radi pokrivanja troškova predviđenih u članku 11. stavku 3. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima i aktivnostima koji nisu dovršeni do 31. prosinca 2027.

5.   Države članice na nacionalnoj razini osiguravaju neometan prijelaz između djelovanja koja se provode u kontekstu programa Europske snage solidarnosti za razdoblje 2018. –2020. i onih koja treba provesti u okviru Programa.

Članak 34.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu .....

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 201.

1

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 282.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. (SL C 23, 21.1.2021., str. 218.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 20. travnja 2021. Stajalište Europskog parlamenta od ....

3

(4)  SL C 25, 30.1.2008., str. 1.

4

(5)  SL L 456, 18.12.2018., str. 1.

5

(6)  Uredba (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (SL L ..., ..., str ....).

6

(1)  Uredba iz predmeta 2018/0191(COD).

1

(7)  Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć (inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a) (SL L 122, 24.4.2014., str. 1.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

9

(10)  Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.).

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

14

(15)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

17

(18)  Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje u zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

18

(19)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

19

(20)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

20

(21)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

21

(22)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

22

(2)  Uredba iz predmeta 2018/0191(COD).

2

(23)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

23

(24)  Uredba (EU) 2018/1475 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni Uredbe (EU) br. 1288/2013, Uredbe (EU) br. 1293/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU (SL L 250, 4.10.2018., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L ..., ..., str. ....).

25

(3)  Uredba iz dokumenta ST 7064/2020 (2018/0224(COD)).

3

(4)  Uredba iz predmeta 2018/0191(COD).

4

(5)  Uredba iz predmeta 2018/0191(COD).

5

---

PRILOG

Ako je to primjereno, mjerenja na temelju kvantitativnih pokazatelja raščlanjuju se prema zemlji, stručnom iskustvu, razini ostvarenog obrazovanja, rodu te vrsti djelovanja i aktivnosti.

Trebaju se pratiti sljedeća područja:

| (a) | broj sudionika u aktivnostima solidarnosti; |
| --- | --- |

(a)

broj sudionika u aktivnostima solidarnosti;

| (b) | udio sudionika s manje mogućnosti; |
| --- | --- |

(b)

udio sudionika s manje mogućnosti;

| (c) | broj organizacija koje imaju oznaku kvalitete; |
| --- | --- |

(c)

broj organizacija koje imaju oznaku kvalitete;

| (d) | broj sudionika koji su mladi s manje mogućnosti; |
| --- | --- |

(d)

broj sudionika koji su mladi s manje mogućnosti;

| (e) | udio sudionika koji navode pozitivne ishode učenja; |
| --- | --- |

(e)

udio sudionika koji navode pozitivne ishode učenja;

| (f) | udio sudionika čiji su ishodi učenja dokumentirani s pomoću alata Unije za transparentnost i priznavanje kao što su Youthpass, Europass ili neki nacionalni alat; |
| --- | --- |

(f)

udio sudionika čiji su ishodi učenja dokumentirani s pomoću alata Unije za transparentnost i priznavanje kao što su Youthpass, Europass ili neki nacionalni alat;

| (g) | ukupna stopa zadovoljstva sudionika u vezi s kvalitetom aktivnosti; |
| --- | --- |

(g)

ukupna stopa zadovoljstva sudionika u vezi s kvalitetom aktivnosti;

| (h) | udio aktivnosti koje se odnose na klimatske ciljeve; |
| --- | --- |

(h)

udio aktivnosti koje se odnose na klimatske ciljeve;

| (i) | razina zadovoljstva volontera raspoređenih u područje humanitarne pomoći i organizacija sudionica u pogledu djelotvornosti humanitarnog doprinosa tih aktivnosti na terenu; |
| --- | --- |

(i)

razina zadovoljstva volontera raspoređenih u područje humanitarne pomoći i organizacija sudionica u pogledu djelotvornosti humanitarnog doprinosa tih aktivnosti na terenu;

| (j) | broj aktivnosti u trećim zemljama kojima se doprinosi jačanju lokalnih aktera i lokalnih zajednica i dopunjavaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć. |
| --- | --- |

(j)

broj aktivnosti u trećim zemljama kojima se doprinosi jačanju lokalnih aktera i lokalnih zajednica i dopunjavaju volontiranja u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć.

---

| 10.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 181/25

---

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 17/2021 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014

(2021/C 181/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 11. lipnja 2018. donijela Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014 (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europski parlament donio je stajalište u prvom čitanju 12. ožujka 2019. (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europski gospodarski i socijalni odbor donio je mišljenje 17. listopada 2018. (3) Europski odbor regija donio je mišljenje na sastanku održanom 5. i 6. prosinca 2018. (4) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vijeće je na sastanku 26. studenoga 2018. postiglo dogovor o djelomičnom općem pristupu (5) u vezi s prijedlogom Komisije kojim se predsjedništvu daje mandat za nastavak pregovora s Europskim parlamentom. Tijekom pregovaračkog postupka održana su četiri trijaloga i brojni sastanci na tehničkoj razini, a privremeni opći dogovor konačno je postignut na posljednjem trijalogu 11. prosinca 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odbor stalnih predstavnika 18. prosinca 2020. potvrdio je konačni kompromisni tekst koji je proizišao na temelju spomenutih trijalogâ (6). Tekst je naknadno proslijeđen Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Odbor CULT Europskog parlamenta 11. siječnja 2021. jednoglasno je podržao konačni kompromisni tekst (7). |
| --- | --- |

6.

II.   CILJ

| 7. | Opći je cilj programa Europske snage solidarnosti (Program) za razdoblje 2021.–2027. povećati sudjelovanje mladih i organizacijâ u pristupačnim i visokokvalitetnim aktivnostima u području solidarnosti, ponajprije u volontiranju, kao sredstvu za jačanje kohezije, solidarnosti, demokracije, europskog identiteta i aktivnoga građanstva u Uniji i inozemstvu, kao i raditi na rješavanju društvenih i humanitarnih izazova na terenu, s posebnim naglaskom na promicanju održivog razvoja, socijalne uključenosti i jednakih mogućnosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Programom se uspostavljaju dva potprograma za sudjelovanje mladih: jedan za aktivnosti u području solidarnosti i jedan za aktivnosti povezane s humanitarnom pomoći (Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć). Djelovanja koja se podupiru Programom za oba potprograma obuhvaćaju volontiranje, projekte u području solidarnosti, aktivnosti umrežavanja te mjere u pogledu kvalitete i potpore. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Programom se podupiru aktivnosti u području solidarnosti u kojima se jasno očituje europska dodana vrijednost, primjerice zbog njihova transnacionalnog karaktera; njihove sposobnosti da nadopune druge programe i politike na svim razinama; njihove europske dimenzije u pogledu tema, ciljeva, pristupa, očekivanih ishoda i drugih aspekata; njihova pristupa uključivanju mladih iz različitih sredina ili njihova doprinosa djelotvornoj upotrebi alata Unije za transparentnost i priznavanje. |
| --- | --- |

9.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

| 10. | Stajalište Vijeća u prvom čitanju uključuje gotovo sve izmjene prijedloga Komisije o kojima je Vijeće postiglo dogovor u svojem djelomičnom općem pristupu od 26. studenoga 2018., a posebno sljedeće:






  — | zahtjev da sudionici zakonito borave u zemlji sudionici; |
| --- | --- | --- |

10.

—

zahtjev da sudionici zakonito borave u zemlji sudionici;

| — | definiciju portala Europskih snaga solidarnosti; |
| --- | --- |

—

definiciju portala Europskih snaga solidarnosti;

| — | mogućnost iskorištavanja najviše 20 % proračuna za volonterske aktivnosti unutar zemlje; |
| --- | --- |

—

mogućnost iskorištavanja najviše 20 % proračuna za volonterske aktivnosti unutar zemlje;

| — | preispitivanje u sredini programskog razdoblja koje Komisija treba dostaviti do 31. prosinca 2024.; |
| --- | --- |

—

preispitivanje u sredini programskog razdoblja koje Komisija treba dostaviti do 31. prosinca 2024.;

| — | dodavanje klauzule o mjerama predostrožnosti i korektivnim mjerama za zaštitu interesa Unije, u skladu s Financijskom uredbom, i |
| --- | --- |

—

dodavanje klauzule o mjerama predostrožnosti i korektivnim mjerama za zaštitu interesa Unije, u skladu s Financijskom uredbom, i

| — | niz izmjena uvodnih izjava. |
| --- | --- |

—

niz izmjena uvodnih izjava.

| 11. | Stajalište Vijeća u prvom čitanju sadrži i sljedeće ključne elemente o kojima su suzakonodavci postigli dogovor u okviru trijaloga: |
| --- | --- |

11.

Glavna pitanja

| 12. | Europski parlament izrazio je zabrinutost u pogledu upravljanja Programom i ograničene uloge Parlamenta u donošenju odluka, u slučaju da se tijekom programskog razdoblja budu uvodile nove inicijative. Suzakonodavci su se složili da će dodati novu uvodnu izjavu u kojoj se jasno navodi da se djelovanja ili inicijative koje se ne podupiru ovom Uredbom ne mogu uključiti u program rada. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Financijska omotnica o kojoj su suzakonodavci postigli dogovor odgovara iznosu koji je Europsko vijeće utvrdilo u kontekstu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027., odnosno iznosi 1 009 milijuna EUR. Taj iznos podrazumijeva okvirno smanjenje proračuna od 20 % u odnosu na izvorni prijedlog Komisije od 1 260 milijuna EUR. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Što se tiče područja primjene i raščlambe proračuna Programa, dogovoreno je brisanje potprograma za pripravništvo i zaposlenje iz Programa te dodavanje odgovarajućeg proračuna (8 %) u potprogram za solidarnost, kojem će slijedom toga biti dodijeljeno 94 % proračuna. Preostalih 6 % proračuna dodijelit će se potprogramu za humanitarnu pomoć. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Iako je program Europske snage solidarnosti u osnovi program namijenjen uključivanju, dodan je novi članak o uključivanju mladih s manje mogućnosti te niz drugih odredaba kojima se jača uključivost Programa, kako bi se naglasio taj aspekt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pitanje osiguranja, pokrivenosti i zahtjeva u vezi sa sigurnosnom provjerom također je bilo jedno od važnih pitanja tijekom pregovora suzakonodavaca. Kao rezultat pregovora, a djelomično i s obzirom na iskustva stečena na temelju pandemije bolesti COVID-19 i njezina utjecaja na volontere Europskih snaga solidarnosti, u različite dijelove teksta uveden je niz odredaba kojima se poboljšava osiguranje i pokrivenost sudionika, kao i sigurnosne provjere za zaštitu ranjivih osoba kao što su djeca. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Što se tiče dobne granice za volontere u području humanitarne pomoći, u tekstu se zadržava opće pravilo dobne granice od 18 do 30 godina za sve volontere, ali se dodaje posebno odstupanje za volontere u području humanitarne pomoći (gornja dobna granica do 35 godina). Poboljšane su odredbe koje se odnose na iskusne trenere, mentore i stručnjake. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europski parlament predložio je opsežne amandmane i dodatne prijedloge u vezi s tekstom o potprogramu za humanitarnu pomoć, a suzakonodavci su se složili da će prihvatiti neke od njih, imajući na umu da, neovisno o njegovim posebnostima, potprogram za humanitarnu pomoć čini samo 6 % Programa. Konačni kompromis o odredbama Programa u vezi s humanitarnom pomoći u tom je pogledu uravnotežen, a osim proširene dobne granice suzakonodavci su se dogovorili da će u tekst uključiti glavna načela humanitarne pomoći i pojačane zaštitne mjere primjenjive na volontiranje u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći. |
| --- | --- |

18.

Ostala pitanja

| 19. | Iako je Komisija prvotno predložila ograničeni skup pokazatelja, Vijeće i Europski parlament dogovorili su se da će Prilog dopuniti detaljnijim pokazateljima. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Suzakonodavci su se složili da će poboljšati odredbe koje se odnose na organizacije sudionice, posebno u pogledu oznake kvalitete Europskih snaga solidarnosti. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Suzakonodavci su se također dogovorili da će poboljšati odredbe povezane s privremenom evaluacijom Programa i oznakom pečata izvrsnosti. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Nekoliko odredaba izmijenjeno je nakon horizontalnog pristupa Vijeća svim predmetima povezanima s VFO-om. To se posebno odnosi na dodavanje trajanja programa u članku 1. kako bi bio u skladu s vremenskim okvirom VFO-a za razdoblje 2021.–2027., odredbe o sudjelovanju trećih zemalja, odredbe o kumulativnom i alternativnom financiranju te odredbe o retroaktivnosti (program Europske snage solidarnosti 2021.–2027. primjenjuje se od 1. siječnja 2021.). |
| --- | --- |

22.

IV.   ZAKLJUČAK

| 23. | Stajalište Vijeća u prvom čitanju u potpunosti odražava cjelokupan kompromisni dogovor postignut tijekom pregovora između Vijeća i Europskog parlamenta, uz pomoć Komisije. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Taj je kompromisni dogovor potvrđen pismom predsjednice odbora Europskog parlamenta CULT predsjedniku Odbora stalnih predstavnika 15. siječnja 2021. U tom pismu predsjednica odbora CULT navodi da će, ako Vijeće Parlamentu službeno dostavi svoje stajalište kako je dogovoreno, plenarnom sazivu Parlamenta preporučiti da se stajalište Vijeća u drugom čitanju Parlamenta prihvati bez izmjena, podložno pravno-jezičnoj provjeri. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Dokument 9993/1/18 REV 1 + ADD 1-5.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 218.

(3)  EESC-2018-04028-AC.

(4)  Dokument 5321/19.

(5)  Dokument 14787/18.

(6)  Dokument 13847/20.

(7)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/217229/CULT%20Voting%20session%2011%20January%202021%20Results.pdf

---