# Az Európai Unió C 202/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 202 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. május 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 202

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. május 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2019–20202019. október 9–10-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 145., 2021.4.23 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2019. október 21–24-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 157., 2021.4.30 .

  A 2017. évi mentesítésről szóló, 2019. október 23-án elfogadott szövegeket a  HL L 333., 2019.12.27. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2019–20202019. október 9–10-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 145., 2021.4.23 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2019. október 21–24-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 157., 2021.4.30 .

  A 2017. évi mentesítésről szóló, 2019. október 23-án elfogadott szövegeket a  HL L 333., 2019.12.27. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 145., 2021.4.23 .

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 157., 2021.4.30 .

A 2017. évi mentesítésről szóló, 2019. október 23-án elfogadott szövegeket a  HL L 333., 2019.12.27. számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2019. október 10., csütörtök |
| 2021/C 202/01 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. május 7-i (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendeletről (2019/2825(RSP)) | 2 |
| 2021/C 202/02 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D062951/02 – 2019/2826(RSP)) | 7 |
| 2021/C 202/03 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D061869/04 – 2019/2830(RSP)) | 11 |
| 2021/C 202/04 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D062417/04 – 2019/2828(RSP)) | 15 |
| 2021/C 202/05 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D062827/02 – 2019/2829(RSP)) | 20 |
| 2021/C 202/06 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról (2019/2810(RSP)) | 25 |
| 2021/C 202/07 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak (2019/2833(RSP)) | 31 |
| 2021/C 202/08 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról (2019/2111(INI)) | 35 |
| | 2019. október 23., szerda |
| 2021/C 202/09 | Az Európai Parlament 2019. október 23-i állásfoglalása az 546/2011/EU rendeletnek a növényvédő szerek mézelő méhekre gyakorolt hatásának értékelése tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetéről (D045385/06 – 2019/2776(RPS)) | 49 |
| | 2019. október 24., csütörtök |
| 2021/C 202/10 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az LMBTI-személyek ugandai helyzetéről (2019/2879(RSP)) | 54 |
| 2021/C 202/11 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása Egyiptomról (2019/2880(RSP)) | 58 |
| 2021/C 202/12 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az új indonéz büntető törvénykönyvre irányuló javaslatról (2019/2881(RSP)) | 64 |
| 2021/C 202/13 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a króm-trioxid alkalmazási módjára vonatkozó engedélyt részlegesen megadó bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Cromomed S.A. és mások) (D063690/01 – 2019/2844(RSP)) | 68 |
| 2021/C 202/14 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása a Thomas Cook csoport csődjének az uniós idegenforgalomra gyakorolt negatív hatásáról (2019/2854(RSP)) | 73 |
| 2021/C 202/15 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, országonkénti nyilvános jelentéstételként ismert európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (2016/0107(COD)) jelenlegi állásáról (2019/2882(RSP)) | 78 |
| 2021/C 202/16 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az északkelet-szíriai török hadműveletről és annak következményeiről (2019/2886(RSP)) | 80 |
| 2021/C 202/17 | Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az Észak-Macedóniával és Albániával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdéséről (2019/2883(RSP)) | 86 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2019. október 10., csütörtök

2021/C 202/01

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. május 7-i (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendeletről (2019/2825(RSP))

2

2021/C 202/02

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

7

2021/C 202/03

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

11

2021/C 202/04

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

15

2021/C 202/05

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

20

2021/C 202/06

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról (2019/2810(RSP))

25

2021/C 202/07

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak (2019/2833(RSP))

31

2021/C 202/08

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról (2019/2111(INI))

35

2019. október 23., szerda

2021/C 202/09

Az Európai Parlament 2019. október 23-i állásfoglalása az 546/2011/EU rendeletnek a növényvédő szerek mézelő méhekre gyakorolt hatásának értékelése tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetéről (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

49

2019. október 24., csütörtök

2021/C 202/10

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az LMBTI-személyek ugandai helyzetéről (2019/2879(RSP))

54

2021/C 202/11

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása Egyiptomról (2019/2880(RSP))

58

2021/C 202/12

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az új indonéz büntető törvénykönyvre irányuló javaslatról (2019/2881(RSP))

64

2021/C 202/13

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a króm-trioxid alkalmazási módjára vonatkozó engedélyt részlegesen megadó bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Cromomed S.A. és mások) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

68

2021/C 202/14

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása a Thomas Cook csoport csődjének az uniós idegenforgalomra gyakorolt negatív hatásáról (2019/2854(RSP))

73

2021/C 202/15

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, országonkénti nyilvános jelentéstételként ismert európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (2016/0107(COD)) jelenlegi állásáról (2019/2882(RSP))

78

2021/C 202/16

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az északkelet-szíriai török hadműveletről és annak következményeiről (2019/2886(RSP))

80

2021/C 202/17

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az Észak-Macedóniával és Albániával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdéséről (2019/2883(RSP))

86

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2019. október 22., kedd |
| 2021/C 202/18 | Az Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az Unió általános költségvetésének 2020. évi végrehajtására és finanszírozására vonatkozó, az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépésével összefüggő intézkedésekről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP)) | 90 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2019. október 22., kedd

2021/C 202/18

Az Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az Unió általános költségvetésének 2020. évi végrehajtására és finanszírozására vonatkozó, az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépésével összefüggő intézkedésekről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

90

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2019. október 10., csütörtök |
| 2021/C 202/19 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az Eurojust és Szerbia közötti együttműködési megállapodás Eurojust általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS)) | 91 |
| 2021/C 202/20 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok csökkentése a kiadási igények frissítésével és a bevételek (saját források) frissítésével összhangban (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD)) | 92 |
| 2021/C 202/21 | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az (EU) 2019/276 határozatnak a Rugalmassági Eszközből a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések céljára 2019-ben felhasználandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD)) | 107 |
| | 2019. október 22., kedd |
| 2021/C 202/22 | P9_TA(2019)0034Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 109 |
| 2021/C 202/23 | P9_TA(2019)0035Az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek ***IAz Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 111 |
| 2021/C 202/24 | P9_TA(2019)0037Az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendelet alkalmazási időszaka ***IAz Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendelet alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendeletnek az alkalmazási időszakuk tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 112 |
| | 2019. október 23., szerda |
| 2021/C 202/25 | Az Európai Parlament 2019. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD)) | 113 |
| | 2019. október 24., csütörtök |
| 2021/C 202/26 | Az Európai Parlament 2019. október 24-én elfogadott módosításai a 2012/2002/EK tanácsi rendeletnek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépésével járó, a tagállamokra háruló súlyos pénzügyi terhek fedezése érdekében a tagállamoknak nyújtandó pénzügyi támogatás biztosítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) | 123 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2019. október 10., csütörtök

2021/C 202/19

Az Európai Parlament 2019. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az Eurojust és Szerbia közötti együttműködési megállapodás Eurojust általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

91

2021/C 202/20

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok csökkentése a kiadási igények frissítésével és a bevételek (saját források) frissítésével összhangban (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

92

2021/C 202/21

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az (EU) 2019/276 határozatnak a Rugalmassági Eszközből a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések céljára 2019-ben felhasználandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

107

2019. október 22., kedd

2021/C 202/22

P9_TA(2019)0034Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

109

2021/C 202/23

P9_TA(2019)0035Az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek ***IAz Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

111

2021/C 202/24

P9_TA(2019)0037Az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendelet alkalmazási időszaka ***IAz Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendelet alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendeletnek az alkalmazási időszakuk tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

112

2019. október 23., szerda

2021/C 202/25

Az Európai Parlament 2019. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

113

2019. október 24., csütörtök

2021/C 202/26

Az Európai Parlament 2019. október 24-én elfogadott módosításai a 2012/2002/EK tanácsi rendeletnek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépésével járó, a tagállamokra háruló súlyos pénzügyi terhek fedezése érdekében a tagállamoknak nyújtandó pénzügyi támogatás biztosítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD))

123

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2021.5.28.

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2019–2020

2019. október 9–10-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 145., 2021.4.23.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2019. október 21–24-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 157., 2021.4.30.

A 2017. évi mentesítésről szóló, 2019. október 23-án elfogadott szövegeket a HL L 333., 2019.12.27. számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2019. október 10., csütörtök

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/2

---

P9_TA(2019)0026

Kifogás az eljárási szabályzat 112. cikke alapján: hatóanyagok, többek között a flumioxazin

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. május 7-i (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendeletről (2019/2825(RSP))

(2021/C 202/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. május 7-i (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. május 7-i (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendeletre (1),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a flumioxazint 2003. január 1-jén a 2002/81/EK bizottsági irányelvvel (6) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (7) I. mellékletébe és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő; |
| --- | --- |

A.

mivel a flumioxazint 2003. január 1-jén a 2002/81/EK bizottsági irányelvvel (6) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (7) I. mellékletébe és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő;

| B. | mivel 2010 óta folyamatban van (8) a flumioxazin 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (9) szerinti jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás, és a szóban forgó kérelmet az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (10) 4. cikkének megfelelően benyújtották; |
| --- | --- |

B.

mivel 2010 óta folyamatban van (8) a flumioxazin 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (9) szerinti jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás, és a szóban forgó kérelmet az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (10) 4. cikkének megfelelően benyújtották;

| C. | mivel a flumioxazin hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időtartamot a 2010/77/EU bizottsági irányelv (11) már öt évvel meghosszabbította, majd ezt követően 2015 óta évente egy évvel meghosszabbította azt az (EU) 2015/1885 (12), az (EU) 2016/549 (13), az (EU) 2017/841 (14), az (EU) 2018/917 (15) bizottsági végrehajtási rendelet, és most ismét meghosszabbításra került az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelettel, amely 2020. június 30-ig meghosszabbítja a jóváhagyási időtartamot; |
| --- | --- |

C.

mivel a flumioxazin hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időtartamot a 2010/77/EU bizottsági irányelv (11) már öt évvel meghosszabbította, majd ezt követően 2015 óta évente egy évvel meghosszabbította azt az (EU) 2015/1885 (12), az (EU) 2016/549 (13), az (EU) 2017/841 (14), az (EU) 2018/917 (15) bizottsági végrehajtási rendelet, és most ismét meghosszabbításra került az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelettel, amely 2020. június 30-ig meghosszabbítja a jóváhagyási időtartamot;

| D. | mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait az alábbi kijelentés kivételével: „Mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait az alábbi kijelentés kivételével: „Mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”;

| E. | mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel külön figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjainak, például a várandós nőknek, a csecsemőknek és a gyermekeknek a védelmére; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel külön figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjainak, például a várandós nőknek, a csecsemőknek és a gyermekeknek a védelmére;

| F. | mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet; |
| --- | --- |

F.

mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet;

| G. | mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ilyen arányosság nyilvánvalóan nem áll fenn; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ilyen arányosság nyilvánvalóan nem áll fenn;

| H. | mivel a hatóanyagként történő jóváhagyását követő 16 év során a flumioxazint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító és valószínűleg endokrin károsító anyagként azonosították és sorolták be, ugyanakkor ez alatt az idő alatt jóváhagyását nem vizsgálták felül, illetve nem vonták vissza; |
| --- | --- |

H.

mivel a hatóanyagként történő jóváhagyását követő 16 év során a flumioxazint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító és valószínűleg endokrin károsító anyagként azonosították és sorolták be, ugyanakkor ez alatt az idő alatt jóváhagyását nem vizsgálták felül, illetve nem vonták vissza;

| I. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához szükséges ideiglenes kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén az elővigyázatosság elve szerint járjanak el, amikor az egészségre gyakorolt káros hatások lehetőségét azonosították, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához szükséges ideiglenes kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén az elővigyázatosság elve szerint járjanak el, amikor az egészségre gyakorolt káros hatások lehetőségét azonosították, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll;

| J. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a 4. cikkben előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a 4. cikkben előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet;

1B. kategóriájú, reprodukciót károsító és endokrin károsító anyag

| K. | mivel az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (16) értelmében a flumioxazin a harmonizált osztályozás szerint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyag, nagyon mérgező a vízi élővilágra, továbbá nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (16) értelmében a flumioxazin a harmonizált osztályozás szerint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyag, nagyon mérgező a vízi élővilágra, továbbá nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz;

| L. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság már 2014-ben, majd 2017-ben és 2018-ban megállapította, hogy vannak aggodalomra okot adó, kritikus területek, mivel a flumioxazint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként sorolták be, valamint hogy a flumioxazin potenciális endokrin károsító hatása olyan problémát jelent, amelyet nem lehet megoldani és amely súlyos aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság már 2014-ben, majd 2017-ben és 2018-ban megállapította, hogy vannak aggodalomra okot adó, kritikus területek, mivel a flumioxazint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként sorolták be, valamint hogy a flumioxazin potenciális endokrin károsító hatása olyan problémát jelent, amelyet nem lehet megoldani és amely súlyos aggodalomra ad okot;

| M. | mivel az (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendelet a flumioxazint 2015-ben a „helyettesítésre jelölt anyagok” jegyzékére tette, mivel az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően 1A. vagy 1B. kategóriájú, reprodukciót károsító anyag vagy ilyen anyagként kell besorolni; |
| --- | --- |

M.

mivel az (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendelet a flumioxazint 2015-ben a „helyettesítésre jelölt anyagok” jegyzékére tette, mivel az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően 1A. vagy 1B. kategóriájú, reprodukciót károsító anyag vagy ilyen anyagként kell besorolni;

| N. | mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.4. pontja szerint az 1B. kategóriájú, reprodukciót károsító anyagként besorolt hatóanyagok nem engedélyezhetők, kivéve azokat az eseteket, amikor a kérelemben foglalt dokumentált bizonyítékok alapján a hatóanyag a növények egészségét fenyegető olyan komoly veszély elhárítása érdekében szükséges, amely más rendelkezésre álló eszközökkel – többek között nem vegyi módszerekkel – nem oldható meg, és ezekben az esetekben kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az emberek és a környezet expozíciójának mértéke minimális legyen; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.4. pontja szerint az 1B. kategóriájú, reprodukciót károsító anyagként besorolt hatóanyagok nem engedélyezhetők, kivéve azokat az eseteket, amikor a kérelemben foglalt dokumentált bizonyítékok alapján a hatóanyag a növények egészségét fenyegető olyan komoly veszély elhárítása érdekében szükséges, amely más rendelkezésre álló eszközökkel – többek között nem vegyi módszerekkel – nem oldható meg, és ezekben az esetekben kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az emberek és a környezet expozíciójának mértéke minimális legyen;

| O. | mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, ha az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin romboló tulajdonságú anyagnak minősülnek, kivéve, ha a növényvédő szerben, védőanyagban vagy kölcsönhatás-fokozóban lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket; |
| --- | --- |

O.

mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, ha az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin romboló tulajdonságú anyagnak minősülnek, kivéve, ha a növényvédő szerben, védőanyagban vagy kölcsönhatás-fokozóban lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket;

| P. | mivel a flumioxazin biokoncentrációs kockázata magas, erősen mérgező az algákra és a vízi növényekre, és közepesen mérgező a földigilisztákra, háziméhekre, halakra és gerinctelen víziállatokra; |
| --- | --- |

P.

mivel a flumioxazin biokoncentrációs kockázata magas, erősen mérgező az algákra és a vízi növényekre, és közepesen mérgező a földigilisztákra, háziméhekre, halakra és gerinctelen víziállatokra;

| Q. | mivel elfogadhatatlan, hogy egy olyan anyagot, amelyről ismert, hogy megfelel a mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító vagy endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagokra vonatkozó, az emberek és a környezet egészségének védelme érdekében megállapított kizárási kritériumoknak, továbbra is engedélyezni lehessen az Unióban, veszélyeztetve a közegészséget és a környezet egészségét; |
| --- | --- |

Q.

mivel elfogadhatatlan, hogy egy olyan anyagot, amelyről ismert, hogy megfelel a mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító vagy endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagokra vonatkozó, az emberek és a környezet egészségének védelme érdekében megállapított kizárási kritériumoknak, továbbra is engedélyezni lehessen az Unióban, veszélyeztetve a közegészséget és a környezet egészségét;

| R. | mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatizmust, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll; |
| --- | --- |

R.

mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatizmust, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll;

| S. | mivel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időstartamnak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a triklopir, a klórtoluron és a dimoxisztrobin”; |
| --- | --- |

S.

mivel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időstartamnak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a triklopir, a klórtoluron és a dimoxisztrobin”;

| T. | mivel a holland parlament aggodalmát fejezte ki e meghosszabbításokkal kapcsolatban, és követeli, hogy az olyan anyagok esetében vessenek véget a jóváhagyás meghosszabbításának, amelyekről tudott, hogy komoly veszélyt jelentenek a biológiai sokféleségre (különösen a méhekre és a poszméhekre), vagy hogy rákkeltő, mutagén, endokrin károsító és/vagy reprodukciót károsító anyagok (18); |
| --- | --- |

T.

mivel a holland parlament aggodalmát fejezte ki e meghosszabbításokkal kapcsolatban, és követeli, hogy az olyan anyagok esetében vessenek véget a jóváhagyás meghosszabbításának, amelyekről tudott, hogy komoly veszélyt jelentenek a biológiai sokféleségre (különösen a méhekre és a poszméhekre), vagy hogy rákkeltő, mutagén, endokrin károsító és/vagy reprodukciót károsító anyagok (18);

| 1. | úgy véli, hogy az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelet túllépi az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelet nem tartja tiszteletben az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a flumioxazin tekintetében a jóváhagyási időtartam meghosszabbítására vonatkozó határozat nincs összhangban az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumokkal, és azt nem alapozzák meg sem az anyag használatának biztonságosságát alátámasztó bizonyítékok, sem pedig a flumioxazin hatóanyagnak az Unióban, élelmiszer-termelési célra történő felhasználása iránti bizonyított és sürgős igény; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendeletet, és nyújtson be a bizottságnak új tervezetet, amely figyelembe veszi valamennyi érintett anyag, különösen a flumioxazin káros tulajdonságaira vonatkozó tudományos bizonyítékokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy csak olyan anyagokra vonatkozóan nyújtson be a jóváhagyási időtartam meghosszabbítására irányuló végrehajtásirendelet-tervezeteket, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság a tudomány jelenlegi állása szerint várhatóan nem fog javaslatot tenni az érintett hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az anyagokra vonatkozó jóváhagyásokat, amennyiben bizonyíték vagy észszerű kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy azok nem fognak megfelelni az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy időben biztosítsák az olyan hatóanyagok jóváhagyásának megfelelő újraértékelését, amelyek tekintetében bejelentő tagállamként járnak el, továbbá a lehető legrövidebb időn belül gondoskodjanak a fennálló késedelmek hatékony megszüntetéséről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 120., 2019.5.8., 16. o.

(2)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(3)  HL L 67., 2015.3.12., 18. o.

(4)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0356.

(6)  A Bizottság 2002/81/EK irányelve (2002. október 10.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a flumioxazin hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 276., 2002.10.12., 28. o.).

(7)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

(8)  HL L 293., 2010.11.11., 48. o.

(9)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

(10)  A Bizottság 1141/2010/EU rendelete (2010. december 7.) a hatóanyagok második csoportját illetően a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétel megújítási eljárásának meghatározásáról és ezen anyagok jegyzékének létrehozásáról (HL L 322., 2010.12.8., 10. o.).

(11)  A Bizottság 2010/77/EU irányelve (2010. november 10.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az I. melléklet egyes hatóanyagokkal kapcsolatos bejegyzéseire vonatkozó érvényességi idők lejárta tekintetében történő módosításáról (HL L 293., 2010.11.11., 48. o.).

(12)  A Bizottság (EU) 2015/1885 végrehajtási rendelete (2015. október 20.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2,4-D, az acibenzolar-s-metil, az amitrol, a bentazon, a cihalofop-butil, a dikvat, az eszfenvalerát, a famoxadon, a flumioxazin, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a glifozát, az iprovalikarb, az izoproturon, a lambda-cihalotrin, a metalaxil-M, a metszulfuron-metil, a pikolinafen, a proszulfuron, a pimetrozin, a piraflufen-etil, a tiabendazol, a tifenszulfuron-metil és a triaszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 276., 2015.10.21., 48. o.).

(13)  A Bizottság (EU) 2016/549 végrehajtási rendelete (2016. április 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a bentazon, a cihalofop-butil, a dikvat, a famoxadon, a flumioxazin, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a metalaxil-M, a pikolinafen, a proszulfuron, a pimetrozin, a tiabendazol és a tifenszulfuron-metil hatóanyag jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 95., 2016.4.9., 4. o.).

(14)  A Bizottság (EU) 2017/841 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis AQ 10 törzse, a benalaxil, a bentazon, a bifenazát, a bromoxinil, a karfentrazon-etil, a klórprofam, a ciazofamid, a dezmedifam, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), az etoxazol, a famoxadon, a fenamidon, a flumioxazin, a foramszulfuron, a Gliocladium catenulatum J1446 törzse, az imazamox, az imazoszulfuron, az izoxaflutol, a laminarin, a metalaxil-m, a metoxifenozid, a milbemektin, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a fenmedifam, a pimetrozin, az s-metolaklór és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 125., 2017.5.18., 12. o.).

(15)  A Bizottság (EU) 2018/917 végrehajtási rendelete (2018. június 27.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a bromoxinil, a kaptán, a karvon, a klórprofam, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a dikvat, az etefon, az etoprofosz, az etoxazol, a famoxadon, a fenamidon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a Gliocladium catenulatum (törzs: J1446), az izoxaflutol, a metalaxil-m, a metiokarb, a metoxifenozid, a metribuzin, a milbemektin, az oxaszulfuron, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifám, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, a pimetrozin és az s-metolaklór hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 163., 2018.6.28., 13. o.).

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(18)  TK 21501-32 nr. 1176.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/7

---

P9_TA(2019)0027

Kifogás az eljárási szabályzat 112. cikke alapján: hatóanyagok, többek között a klórtoluron

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

(2021/C 202/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetére (D062951/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetére (D062951/02,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikkére, valamint 17. cikkének első bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikkére, valamint 17. cikkének első bekezdésére,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (2),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a klórtoluront 2006. március 1-jén a 2005/53/EK bizottsági irányelvvel (5) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (6) I. mellékletébe, és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő; |
| --- | --- |

A.

mivel a klórtoluront 2006. március 1-jén a 2005/53/EK bizottsági irányelvvel (5) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (6) I. mellékletébe, és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő;

| B. | mivel 2013 óta folyamatban van a klórtoluron 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) szerinti jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013 óta folyamatban van a klórtoluron 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) szerinti jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás;

| C. | mivel a klórtoluron hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időszakot az 533/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) már egy évvel meghosszabbította, majd ezt követően egy évvel meghosszabbította azt az (EU) 2017/1511 bizottsági végrehajtási rendelet (9), újabb egy évvel az (EU) 2018/1262 bizottsági végrehajtási rendelet (10), és most ismét meghosszabbításra kerül ezen bizottsági végrehajtásirendelet-tervezettel, amely 2020. október 31-ig hosszabbítaná meg a jóváhagyási időszakot; |
| --- | --- |

C.

mivel a klórtoluron hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időszakot az 533/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) már egy évvel meghosszabbította, majd ezt követően egy évvel meghosszabbította azt az (EU) 2017/1511 bizottsági végrehajtási rendelet (9), újabb egy évvel az (EU) 2018/1262 bizottsági végrehajtási rendelet (10), és most ismét meghosszabbításra kerül ezen bizottsági végrehajtásirendelet-tervezettel, amely 2020. október 31-ig hosszabbítaná meg a jóváhagyási időszakot;

| D. | mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait az alábbi kijelentés kivételével: „Mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait az alábbi kijelentés kivételével: „Mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”;

| E. | mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel külön figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjainak, például a várandós nőknek, a csecsemőknek és a gyermekeknek a védelmére; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel külön figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjainak, például a várandós nőknek, a csecsemőknek és a gyermekeknek a védelmére;

| F. | mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet; |
| --- | --- |

F.

mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet;

| G. | mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ebben az esetben egyértelmű, hogy ilyen arányosság nem áll fenn; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ebben az esetben egyértelmű, hogy ilyen arányosság nem áll fenn;

| H. | mivel a hatóanyagként való jóváhagyása óta eltelt 13 évben a klórtoluront feltételezett endokrin károsító anyagként azonosították, ugyanakkor ezen időtartam alatt jóváhagyását nem vizsgálták felül vagy vonták vissza; |
| --- | --- |

H.

mivel a hatóanyagként való jóváhagyása óta eltelt 13 évben a klórtoluront feltételezett endokrin károsító anyagként azonosították, ugyanakkor ezen időtartam alatt jóváhagyását nem vizsgálták felül vagy vonták vissza;

| I. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az elővigyázatosság elve alapján fellépjenek, amennyiben az egészségkárosító hatások lehetősége megállapítást nyert, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll, mégpedig olyan átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén, amelyek szükségesek az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az elővigyázatosság elve alapján fellépjenek, amennyiben az egészségkárosító hatások lehetősége megállapítást nyert, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll, mégpedig olyan átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén, amelyek szükségesek az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához;

| J. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a 4. cikkben előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a 4. cikkben előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet;

Endokrin károsító tulajdonságok

| K. | mivel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint a klórtoluron harmonizált osztályozása alapján nagyon mérgező a vízi élővilágra, nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz, feltehetően rákot okoz (Carc. 2), és feltehetően károsítja a születendő gyermeket (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

mivel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint a klórtoluron harmonizált osztályozása alapján nagyon mérgező a vízi élővilágra, nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz, feltehetően rákot okoz (Carc. 2), és feltehetően károsítja a születendő gyermeket (Repr. 2);

| L. | mivel a klórtoluront 2015-ben, az (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendelettel felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel esetében teljesülnek a perzisztens és mérgező anyaggá történő minősítés kritériumai; |
| --- | --- |

L.

mivel a klórtoluront 2015-ben, az (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendelettel felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel esetében teljesülnek a perzisztens és mérgező anyaggá történő minősítés kritériumai;

| M. | mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, ha az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin romboló tulajdonságú anyagnak minősülnek, kivéve, ha a növényvédő szerben, védőanyagban vagy kölcsönhatás-fokozóban lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, ha az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin romboló tulajdonságú anyagnak minősülnek, kivéve, ha a növényvédő szerben, védőanyagban vagy kölcsönhatás-fokozóban lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket;

| N. | mivel elfogadhatatlan, hogy egy olyan anyagot, amelyről ismert, hogy megfelel a mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító vagy endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagokra vonatkozó, az emberek és a környezet egészségének védelme érdekében megállapított kizárási kritériumoknak, továbbra is engedélyezni lehessen az Unióban, ezáltal veszélyeztetve a közegészséget és a környezet egészségét; |
| --- | --- |

N.

mivel elfogadhatatlan, hogy egy olyan anyagot, amelyről ismert, hogy megfelel a mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító vagy endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagokra vonatkozó, az emberek és a környezet egészségének védelme érdekében megállapított kizárási kritériumoknak, továbbra is engedélyezni lehessen az Unióban, ezáltal veszélyeztetve a közegészséget és a környezet egészségét;

| O. | mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatikus rendszert, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll; |
| --- | --- |

O.

mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatikus rendszert, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll;

| P. | mivel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában (13) a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időszaknak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a triklopir, a klórtoluron és a dimoxisztrobin”; |
| --- | --- |

P.

mivel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában (13) a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időszaknak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a triklopir, a klórtoluron és a dimoxisztrobin”;

| Q. | mivel a holland parlament aggodalmát fejezte ki az említett hosszabbítások miatt, és kérte, hogy szüntessék meg a hosszabbítás lehetőségét az olyan anyagok esetében, amelyekről ismert, hogy jelentős veszélyt jelentenek a biológiai sokféleségre, különösen a méhekre és poszméhekre nézve, illetve amelyek rákkeltő, mutagén, endokrin károsító vagy a reprodukciót károsító anyagok (14); |
| --- | --- |

Q.

mivel a holland parlament aggodalmát fejezte ki az említett hosszabbítások miatt, és kérte, hogy szüntessék meg a hosszabbítás lehetőségét az olyan anyagok esetében, amelyekről ismert, hogy jelentős veszélyt jelentenek a biológiai sokféleségre, különösen a méhekre és poszméhekre nézve, illetve amelyek rákkeltő, mutagén, endokrin károsító vagy a reprodukciót károsító anyagok (14);

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtásirendelet-tervezete túllépi az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtásirendelet-tervezete nem tartja tiszteletben az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a klórtoluron jóváhagyási időtartamának meghosszabbítására vonatkozó határozat nincs összhangban az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumokkal, és azt nem alapozzák meg sem az anyag használatának biztonságosságát alátámasztó bizonyítékok, sem pedig a klórtoluron hatóanyagnak az Unióban, élelmiszer-termelési célra történő felhasználása iránti bizonyított és sürgős igény; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtásirendelet-tervezetét, és nyújtson be a bizottságnak új tervezetet, amely figyelembe veszi valamennyi érintett anyag, különösen a klórtoluron káros tulajdonságaira vonatkozó tudományos bizonyítékokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy csak olyan anyagokra vonatkozóan nyújtson be a jóváhagyási időtartam meghosszabbítására irányuló végrehajtásirendelet-tervezeteket, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság a tudomány jelenlegi állása szerint várhatóan nem fog javaslatot tenni az érintett hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az anyagokra vonatkozó jóváhagyásokat, amennyiben bizonyíték vagy észszerű kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy azok nem fognak megfelelni az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy időben biztosítsák az olyan hatóanyagok jóváhagyásának megfelelő újraértékelését, amelyek tekintetében bejelentő tagállamként járnak el, továbbá a lehető legrövidebb időn belül gondoskodjanak a fennálló késedelmek hatékony megszüntetéséről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(2)  HL L 67., 2015.3.12., 18. o.

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0356.

(5)  A Bizottság 2005/53/EK irányelve (2005. szeptember 16.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórtalonil, klórtoluron, cipermetrin, daminozid és tiofanát-metil hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (HL L 241., 2005.9.17., 51. o.).

(6)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

(7)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

(8)  A Bizottság 533/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 10.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a forklórfenuron, az indoxakarb, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2013.6.11., 9. o.).

(9)  A Bizottság (EU) 2017/1511 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 30.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a flufenacet, a flurtamon, a forklórfenuron, a fosztiazát, az indoxakarb, az iprodion, az MCPA, az MCBP, a sziltiofam, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 224., 2017.8.31., 115. o.).

(10)  A Bizottság (EU) 2018/1262 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 20.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a diuron, a fludioxonil, a flufenacet, a flurtamon, a fosztiazát, az indoxakarb, az MCPA, az MCPB, a proszulfokarb, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagokra megállapított jóváhagyás érvényessége tekintetében történő módosításáról (HL L 238., 2018.9.21., 62. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0356.

(14)  TK 21501-32 nr. 1176.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/11

---

P9_TA(2019)0028

Kifogás az eljárási szabályzat 112. cikke alapján: A géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYNØØØJG-2) kukorica

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

(2021/C 202/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D061869/04, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D061869/04,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott 2019. április 30-i szavazásra, melynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, és a Fellebbviteli Bizottság 2019. június 5-i szavazására, mely szintén nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott 2019. április 30-i szavazásra, melynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, és a Fellebbviteli Bizottság 2019. június 5-i szavazására, mely szintén nem nyilvánított véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. október 17-én elfogadott és 2018. november 14-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. október 17-én elfogadott és 2018. november 14-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel 2016. szeptember 1-jén a Syngenta Crop Protection AG vállalat nevében a Syngenta Crop Protection NV/SA vállalkozás az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Németország illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MZHG0JG kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a géntechnológiával módosított MZHG0JG fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2016. szeptember 1-jén a Syngenta Crop Protection AG vállalat nevében a Syngenta Crop Protection NV/SA vállalkozás az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Németország illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MZHG0JG kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a géntechnológiával módosított MZHG0JG fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel az EFSA 2018. október 17-én kedvező véleményt adott, amelyet 2018. november 14-én tettek közzé (5); |
| --- | --- |

B.

mivel az EFSA 2018. október 17-én kedvező véleményt adott, amelyet 2018. november 14-én tettek közzé (5);

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel az MZHG0JG kukoricát ellenállóvá tették a glifozátalapú, valamint az ammóniumalapú gyomirtókkal szemben (6); |
| --- | --- |

D.

mivel az MZHG0JG kukoricát ellenállóvá tették a glifozátalapú, valamint az ammóniumalapú gyomirtókkal szemben (6);

| E. | mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (7); mivel a legkritikusabb megjegyzések a toxikológiai értékelésre, az összehasonlító elemzésre és a környezeti kockázatértékelésre vonatkoznak; mivel számos tagállam úgy vélte, hogy a toxikológiai adatok elégtelenek és megbízhatatlanok, különösen a glifozát- és a glufozinátmaradék szintjei tekintetében; mivel az egyik megjegyzés arra hívja fel a figyelmet, hogy az összehasonlító elemzés kimutatta, hogy a növényi sejtfalak fontos részét képező ferulinsav tekintetében nem áll fenn ekvivalencia az MZHG0JG fajtájú kukorica és a referenciaváltozatok között, ami a gyomirtó szerek fokozott felhalmozódásához vezethet; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (7); mivel a legkritikusabb megjegyzések a toxikológiai értékelésre, az összehasonlító elemzésre és a környezeti kockázatértékelésre vonatkoznak; mivel számos tagállam úgy vélte, hogy a toxikológiai adatok elégtelenek és megbízhatatlanok, különösen a glifozát- és a glufozinátmaradék szintjei tekintetében; mivel az egyik megjegyzés arra hívja fel a figyelmet, hogy az összehasonlító elemzés kimutatta, hogy a növényi sejtfalak fontos részét képező ferulinsav tekintetében nem áll fenn ekvivalencia az MZHG0JG fajtájú kukorica és a referenciaváltozatok között, ami a gyomirtó szerek fokozott felhalmozódásához vezethet;

| F. | mivel egy független tanulmány (8) arra a következtetésre jutott, hogy az EFSA által végzett kockázatértékelés a jelenlegi formájában nem elfogadható, mivel nem értékeli megfelelően a toxicitást, különösen a két transzgén és a kiegészítő gyomirtó szerek és azok metabolitjai lehetséges halmozott hatásait illetően; mivel a tanulmány megkérdőjelezi a 90 napos takarmányozási vizsgálat adatainak megbízhatóságát, továbbá azt a következtetést vonja le, hogy az EFSA környezeti kockázatértékelése nem fogadható el, mivel nem veszi figyelembe az MZHG0JG fajtájú kukorica és a kukorica vadon élő rokona, a teosinte közötti génátvitel útján terjedő transzgének kockázatát abban az esetben, ha életképes MZHG0JG kukorica növényi anyag jelenne meg a környezetben; |
| --- | --- |

F.

mivel egy független tanulmány (8) arra a következtetésre jutott, hogy az EFSA által végzett kockázatértékelés a jelenlegi formájában nem elfogadható, mivel nem értékeli megfelelően a toxicitást, különösen a két transzgén és a kiegészítő gyomirtó szerek és azok metabolitjai lehetséges halmozott hatásait illetően; mivel a tanulmány megkérdőjelezi a 90 napos takarmányozási vizsgálat adatainak megbízhatóságát, továbbá azt a következtetést vonja le, hogy az EFSA környezeti kockázatértékelése nem fogadható el, mivel nem veszi figyelembe az MZHG0JG fajtájú kukorica és a kukorica vadon élő rokona, a teosinte közötti génátvitel útján terjedő transzgének kockázatát abban az esetben, ha életképes MZHG0JG kukorica növényi anyag jelenne meg a környezetben;

Kiegészítő gyomirtó szerek

| G. | mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak ilyen gyomirtó szereket, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenése miatt következett be (9); mivel következésképpen az MZHG0JG fajtájú kukorica várhatóan nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve a glifozátnak és a glufozinátnak, ami növelheti a maradékanyag-terhelést a termésben; |
| --- | --- |

G.

mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak ilyen gyomirtó szereket, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenése miatt következett be (9); mivel következésképpen az MZHG0JG fajtájú kukorica várhatóan nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve a glifozátnak és a glufozinátnak, ami növelheti a maradékanyag-terhelést a termésben;

| H. | mivel a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program nem teszi kötelezővé a tagállamok számára az importált kukoricában található glufozinát- vagy glifozátmaradványok mérését (10); mivel nem zárható ki, hogy az MZHG0JG kukorica, illetve az abból származó élelmiszerek és takarmányok túllépik a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása céljából bevezetett uniós maradékanyag-határértékeket (MRL); |
| --- | --- |

H.

mivel a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program nem teszi kötelezővé a tagállamok számára az importált kukoricában található glufozinát- vagy glifozátmaradványok mérését (10); mivel nem zárható ki, hogy az MZHG0JG kukorica, illetve az abból származó élelmiszerek és takarmányok túllépik a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása céljából bevezetett uniós maradékanyag-határértékeket (MRL);

| I. | mivel a glufozinát 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak minősül, így megfelel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) kizárási kritériumainak; mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (12); |
| --- | --- |

I.

mivel a glufozinát 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak minősül, így megfelel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) kizárási kritériumainak; mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (12);

| J. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem karcinogén; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége 2015-ben a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette; |
| --- | --- |

J.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem karcinogén; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége 2015-ben a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette;

| K. | mivel az EFSA szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlástermékek tekintetében (13); |
| --- | --- |

K.

mivel az EFSA szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlástermékek tekintetében (13);

| L. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő növényvédő szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza; mivel az EFSA szerint valójában ez a helyzet áll fenn glifozát kiegészítő gyomirtó szer használata esetén (14); |
| --- | --- |

L.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő növényvédő szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza; mivel az EFSA szerint valójában ez a helyzet áll fenn glifozát kiegészítő gyomirtó szer használata esetén (14);

| M. | mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak géntechnológiával módosított növényeken való vizsgálata kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén; |
| --- | --- |

M.

mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak géntechnológiával módosított növényeken való vizsgálata kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén;

Nem demokratikus folyamat

| N. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2019. április 30-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta; mivel a Fellebbviteli Bizottság 2019. június 5-i szavazása sem nyilvánított véleményt; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2019. április 30-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta; mivel a Fellebbviteli Bizottság 2019. június 5-i szavazása sem nyilvánított véleményt;

| O. | mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke is sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (15); |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke is sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (15);

| P. | mivel az Európai Parlament a 8. ciklusban 33, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatala ellen, és három, a GMO-k Unión belüli termesztése ellen tiltakozó állásfoglalást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett géntechnológiával módosított szervezet engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is engedélyezi a géntechnológiával módosított szervezeteket, még akkor is, ha erre nézve nem terheli jogi kötelezettség; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Parlament a 8. ciklusban 33, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatala ellen, és három, a GMO-k Unión belüli termesztése ellen tiltakozó állásfoglalást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett géntechnológiával módosított szervezet engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is engedélyezi a géntechnológiával módosított szervezeteket, még akkor is, ha erre nézve nem terheli jogi kötelezettség;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az eme bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezésből, a metabolitjaikból és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményekből származó maradékanyagok teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmezési és takarmányozási célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmiszer- vagy takarmánycélú felhasználását szolgáló behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó szernek – ebben az esetben a glufozinátnak – ellenállóvá tettek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Scientific opinion on the assessment of genetically modified maize MZHG0JG for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 (Tudományos szakvélemény a géntechnológiával módosított MZHG0JG fajtájú kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről; kérelem: EFSA-GMO-DE-2016-133). EFSA Journal 2018. november 14., 16(11):5469 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469

(4)  A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben.

(5)  Scientific opinion on the assessment of genetically modified maize MZHG0JG for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 (Tudományos szakvélemény a géntechnológiával módosított MZHG0JG fajtájú kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről; kérelem: EFSA-GMO-DE-2016-133). EFSA Journal 2018. november 14., 16(11):5469 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469

(6)  Az EFSA véleménye, 7–8. o.

(7)  Keresés: Maize MZHG0JG: EFSA-Q-2018-00810 a http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?2 linken

(8)  A Tesbiotech észrevétele az EFSA-GMO-DE-2016-133 számú, a Syngenta vállalat géntechnológiával módosított MZHG0JG fajtájú kukoricájának élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről szóló szakvéleményhez, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize_MZHG0JG.pdf

(9)  Lásd például: Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, 2016. január, 57(1), 31-48. o., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 és Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 2012. szeptember 28., 24. kötet (1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a 2020., 2021. és 2022. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 88., 2019.3.29., 28. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(13)  Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, EFSA Journal, 2015. november 12.,13(11), 3. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  A 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti hatályos maradékanyag-határértékek EFSA általi felülvizsgálata, 2018. május 17., 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/15

---

P9_TA(2019)0029

Kifogás az eljárási szabályzat 112. cikke alapján: A géntechnológiával módosított A2704-12 (ACSGMØØ5-3) szójabab

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

(2021/C 202/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D062417/04, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D062417/04,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott 2019. június 11-i szavazásra, melynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, és a Fellebbviteli Bizottság 2019. július 12-i szavazására, mely szintén nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott 2019. június 11-i szavazásra, melynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, és a Fellebbviteli Bizottság 2019. július 12-i szavazására, mely szintén nem nyilvánított véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. november 29-én elfogadott és 2019. január 14-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. november 29-én elfogadott és 2019. január 14-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a 2008/730/EK bizottsági határozat (5) engedélyezte a géntechnológiával módosított A2704-12 szójababot („géntechnológiával módosított A2704-12 szójabab”) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed az A2704-12 szójababot tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más szójababot; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2008/730/EK bizottsági határozat (5) engedélyezte a géntechnológiával módosított A2704-12 szójababot („géntechnológiával módosított A2704-12 szójabab”) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed az A2704-12 szójababot tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más szójababot;

| B. | mivel 2017. augusztus 29-én a Bayer CropScience AG az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a fenti engedély megújítása céljából (a továbbiakban: megújítási kérelem); |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. augusztus 29-én a Bayer CropScience AG az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a fenti engedély megújítása céljából (a továbbiakban: megújítási kérelem);

| C. | mivel az EFSA 2018. november 29-én kedvező véleményt fogadott el a megújítási kérelemmel kapcsolatban, amelyet 2019. január 14-én tettek közzé (6); |
| --- | --- |

C.

mivel az EFSA 2018. november 29-én kedvező véleményt fogadott el a megújítási kérelemmel kapcsolatban, amelyet 2019. január 14-én tettek közzé (6);

| D. | mivel az A2704-12 szójababot azzal a céllal fejlesztették ki, hogy toleranciát alakítsanak ki a glufozinát-ammónium alapú gyomirtókkal szemben; mivel az említett gyomirtó szerekkel szembeni tolerancia a PAT (foszfinotricin-acetiltranszferáz) proteinek expressziójával érhető el (7); |
| --- | --- |

D.

mivel az A2704-12 szójababot azzal a céllal fejlesztették ki, hogy toleranciát alakítsanak ki a glufozinát-ammónium alapú gyomirtókkal szemben; mivel az említett gyomirtó szerekkel szembeni tolerancia a PAT (foszfinotricin-acetiltranszferáz) proteinek expressziójával érhető el (7);

Kiegészítő gyomirtó szerek

| E. | mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése az ilyen gyomirtó szerek nagyobb mennyiségű használatát eredményezi (8); mivel következésképpen az A2704-12 szójabab nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glufozinátnak, ami növeli a maradékanyag-terhelést a termésben; |
| --- | --- |

E.

mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése az ilyen gyomirtó szerek nagyobb mennyiségű használatát eredményezi (8); mivel következésképpen az A2704-12 szójabab nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glufozinátnak, ami növeli a maradékanyag-terhelést a termésben;

| F. | mivel a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program (9) nem teszi kötelezővé a tagállamok számára az importált szójababban található glufozinát- vagy glifozátmaradványok mérését; mivel nem zárható ki, hogy az A2704-12 szójabab, illetve az abból származó élelmiszerek és takarmányok túllépik a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása céljából bevezetett uniós maradékanyag-határértékeket (MRL); |
| --- | --- |

F.

mivel a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program (9) nem teszi kötelezővé a tagállamok számára az importált szójababban található glufozinát- vagy glifozátmaradványok mérését; mivel nem zárható ki, hogy az A2704-12 szójabab, illetve az abból származó élelmiszerek és takarmányok túllépik a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása céljából bevezetett uniós maradékanyag-határértékeket (MRL);

| G. | mivel a glufozinát (az Európai Vegyianyag-ügynökség besorolása szerinti 1B. kategóriába tartozó) reprodukciót károsító anyagnak minősül, így megfelel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárási kritériumainak (10); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (11); |
| --- | --- |

G.

mivel a glufozinát (az Európai Vegyianyag-ügynökség besorolása szerinti 1B. kategóriába tartozó) reprodukciót károsító anyagnak minősül, így megfelel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárási kritériumainak (10); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (11);

| H. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő gyomirtó szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő gyomirtó szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza (12);

| I. | mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak géntechnológiával módosított növényeken való vizsgálata kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak géntechnológiával módosított növényeken való vizsgálata kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén;

A tagállamok észrevételei

| J. | mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (13); mivel a legtöbb kritikus észrevétel kitért arra, hogy a helyszíni vizsgálatok elégtelen száma és változatossága, a glufozinátmaradványokra vonatkozó adatok hiánya, valamint a nem létező krónikus vagy szubkrónikus toxikológiai vizsgálatok fényében lehetetlen megfelelően értékelni az A2704-12 szójabab élelmiszerekben és takarmányokban való használatának kockázatait; mivel több tagállam észrevételezte, hogy a környezeti nyomonkövetési terv nincs összhangban sem a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (14), sem a megfelelő iránymutatásokkal, sem pedig a géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatal utáni környezeti nyomon követéséről szóló EFSA-iránymutatásokkal (2011); mivel több tagállam aggodalmát fejezi ki az A2704-12 szójabab termesztésének a termelő és exportáló országokban a biológiai sokféleségre és a közegészségre gyakorolt hatása miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (13); mivel a legtöbb kritikus észrevétel kitért arra, hogy a helyszíni vizsgálatok elégtelen száma és változatossága, a glufozinátmaradványokra vonatkozó adatok hiánya, valamint a nem létező krónikus vagy szubkrónikus toxikológiai vizsgálatok fényében lehetetlen megfelelően értékelni az A2704-12 szójabab élelmiszerekben és takarmányokban való használatának kockázatait; mivel több tagállam észrevételezte, hogy a környezeti nyomonkövetési terv nincs összhangban sem a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (14), sem a megfelelő iránymutatásokkal, sem pedig a géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatal utáni környezeti nyomon követéséről szóló EFSA-iránymutatásokkal (2011); mivel több tagállam aggodalmát fejezi ki az A2704-12 szójabab termesztésének a termelő és exportáló országokban a biológiai sokféleségre és a közegészségre gyakorolt hatása miatt;

| K. | mivel egy független tanulmány azzal a következtetéssel zárul, hogy az EFSA által végzett kockázatelemzés jelenlegi formájában nem elfogadható (15), mert nem azonosította azokat a pontokat, amelyekről semmilyen vagy csak bizonytalan információkkal rendelkezünk, és nem vizsgálta megfelelően az A2704-12 szójabab általános biztonságosságát és potenciális toxicitását; mivel a tanulmány megállapítja, hogy az EFSA elmulasztotta figyelembe venni az A2704-12 szójabab első engedélyezése óta eltelt 10 évben a gyomirtórezisztens szójabab termesztésének agronómiai feltételeiben bekövetkezett változásokat, például az egyre nagyobb mennyiségű gyomirtó szer alkalmazását szükségessé tevő gyomirtórezisztens gyomnövényekkel kapcsolatos szaporodó problémákat; |
| --- | --- |

K.

mivel egy független tanulmány azzal a következtetéssel zárul, hogy az EFSA által végzett kockázatelemzés jelenlegi formájában nem elfogadható (15), mert nem azonosította azokat a pontokat, amelyekről semmilyen vagy csak bizonytalan információkkal rendelkezünk, és nem vizsgálta megfelelően az A2704-12 szójabab általános biztonságosságát és potenciális toxicitását; mivel a tanulmány megállapítja, hogy az EFSA elmulasztotta figyelembe venni az A2704-12 szójabab első engedélyezése óta eltelt 10 évben a gyomirtórezisztens szójabab termesztésének agronómiai feltételeiben bekövetkezett változásokat, például az egyre nagyobb mennyiségű gyomirtó szer alkalmazását szükségessé tevő gyomirtórezisztens gyomnövényekkel kapcsolatos szaporodó problémákat;

Az Unió nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartása

| L. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem lehetnek káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb legitim tényezőket is; mivel e legitim tényezők magukban foglalják az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeket is; |
| --- | --- |

L.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem lehetnek káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb legitim tényezőket is; mivel e legitim tényezők magukban foglalják az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeket is;

| M. | mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó egy közelmúltbeli jelentésében megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre, és potenciálisan emberi jogi jogsértésekhez vezethetnek a gazdálkodókkal és a mezőgazdasági munkavállalókkal, a mezőgazdasági területek közelében élő közösségekkel, valamint a várandós nőkkel és a gyermekekkel szemben (16); mivel a 3.9. fenntartható fejlesztési cél arra irányul, hogy 2030-ra jelentős mértékben csökkenjen a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések száma (17); |
| --- | --- |

M.

mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó egy közelmúltbeli jelentésében megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre, és potenciálisan emberi jogi jogsértésekhez vezethetnek a gazdálkodókkal és a mezőgazdasági munkavállalókkal, a mezőgazdasági területek közelében élő közösségekkel, valamint a várandós nőkkel és a gyermekekkel szemben (16); mivel a 3.9. fenntartható fejlesztési cél arra irányul, hogy 2030-ra jelentős mértékben csökkenjen a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések száma (17);

| N. | mivel az erdőirtás a biológiai sokféleség csökkenésének egyik legfontosabb oka; mivel a földhasználatból és földhasználat-változtatásból származó kibocsátás – amelyet legnagyobbrészt az erdőirtás okoz – az éghajlatváltozás második legnagyobb oka a fosszilis tüzelőanyagok elégetése mellett (18); mivel a Párizsi Megállapodás és a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében elfogadott, a 2011 és 2020 közötti időszakra szóló, a biológiai sokféleségre vonatkozó globális stratégiai terv, valamint az aicsi célok támogatják a fenntartható erdőgazdálkodásra, valamint az erdők védelmére és helyreállítására irányuló erőfeszítéseket (19); |
| --- | --- |

N.

mivel az erdőirtás a biológiai sokféleség csökkenésének egyik legfontosabb oka; mivel a földhasználatból és földhasználat-változtatásból származó kibocsátás – amelyet legnagyobbrészt az erdőirtás okoz – az éghajlatváltozás második legnagyobb oka a fosszilis tüzelőanyagok elégetése mellett (18); mivel a Párizsi Megállapodás és a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében elfogadott, a 2011 és 2020 közötti időszakra szóló, a biológiai sokféleségre vonatkozó globális stratégiai terv, valamint az aicsi célok támogatják a fenntartható erdőgazdálkodásra, valamint az erdők védelmére és helyreállítására irányuló erőfeszítéseket (19);

| O. | mivel a 15. fenntartható fejlesztési cél tartalmazza az erdőirtás 2020-ra történő megállításának célkitűzését (20); mivel az erdők olyan többfunkciós szerepet töltenek be, amely a fenntartható fejlődésre vonatkozó legtöbb célkitűzés eléréséhez is hozzájárul (21); |
| --- | --- |

O.

mivel a 15. fenntartható fejlesztési cél tartalmazza az erdőirtás 2020-ra történő megállításának célkitűzését (20); mivel az erdők olyan többfunkciós szerepet töltenek be, amely a fenntartható fejlődésre vonatkozó legtöbb célkitűzés eléréséhez is hozzájárul (21);

| P. | mivel a szójatermesztés az erdőirtás egyik kulcsfontosságú hajtóereje a dél-amerikai Amazonas-vidék, a Cerrado és a Gran Chaco erdeiben; mivel a Brazíliában és Argentínában termesztett szója 97 %-a, illetve 100 %-a géntechnológiával módosított szója (22); mivel az A2704-12 szójabab termesztését többek között Brazíliában és Argentínában is engedélyezték (23); |
| --- | --- |

P.

mivel a szójatermesztés az erdőirtás egyik kulcsfontosságú hajtóereje a dél-amerikai Amazonas-vidék, a Cerrado és a Gran Chaco erdeiben; mivel a Brazíliában és Argentínában termesztett szója 97 %-a, illetve 100 %-a géntechnológiával módosított szója (22); mivel az A2704-12 szójabab termesztését többek között Brazíliában és Argentínában is engedélyezték (23);

| Q. | mivel az Európai Unió a világ második legnagyobb szójaimportőre, és az Unióba behozott szóját többnyire állatok takarmányozására használják fel; mivel a Bizottság elemzése megállapította, hogy az Unió történetileg a szója révén járult hozzá legnagyobb mértékben a globális erdőirtáshoz és a hozzá kapcsolódó kibocsátásokhoz, ami a teljes uniós behozatalban megjelenő erdőirtás mintegy felét tette ki (24); |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unió a világ második legnagyobb szójaimportőre, és az Unióba behozott szóját többnyire állatok takarmányozására használják fel; mivel a Bizottság elemzése megállapította, hogy az Unió történetileg a szója révén járult hozzá legnagyobb mértékben a globális erdőirtáshoz és a hozzá kapcsolódó kibocsátásokhoz, ami a teljes uniós behozatalban megjelenő erdőirtás mintegy felét tette ki (24);

| R. | mivel már kilenc Brazíliában termesztésre engedélyezett, géntechnológiával módosított szójababféle élelmezési és takarmányozási célú behozatalát engedélyezték az Unióba; mivel emellett folyamatban van három további, Brazíliában termesztésre engedélyezett, géntechnológiával módosított szójababféle – köztük az A2704-12 szójabab – élelmezési és takarmányozási célú behozatalának engedélyezése (25); |
| --- | --- |

R.

mivel már kilenc Brazíliában termesztésre engedélyezett, géntechnológiával módosított szójababféle élelmezési és takarmányozási célú behozatalát engedélyezték az Unióba; mivel emellett folyamatban van három további, Brazíliában termesztésre engedélyezett, géntechnológiával módosított szójababféle – köztük az A2704-12 szójabab – élelmezési és takarmányozási célú behozatalának engedélyezése (25);

| S. | mivel egy közelmúltbeli, az egész Unióra kiterjedő felmérés megállapította, hogy a válaszadók majdnem 90 %-ának véleménye szerint új jogszabályokra van szükség annak biztosítására, hogy az Unió területén értékesített termékek ne járuljanak hozzá a globális erdőirtáshoz (26); |
| --- | --- |

S.

mivel egy közelmúltbeli, az egész Unióra kiterjedő felmérés megállapította, hogy a válaszadók majdnem 90 %-ának véleménye szerint új jogszabályokra van szükség annak biztosítására, hogy az Unió területén értékesített termékek ne járuljanak hozzá a globális erdőirtáshoz (26);

Nem demokratikus folyamat

| T. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (2019. június 11-én) és a Fellebbviteli Bizottság (2019. július 12-én) egyaránt úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok minősített többsége nem támogatja; |
| --- | --- |

T.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (2019. június 11-én) és a Fellebbviteli Bizottság (2019. július 12-én) egyaránt úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok minősített többsége nem támogatja;

| U. | mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel a Bizottság elnöke több alkalommal is sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (27); |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel a Bizottság elnöke több alkalommal is sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (27);

| V. | mivel a Parlament a 8. ciklusban 33, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatala ellen, és három, a géntechnológiával módosított szervezetek Unión belüli termesztése ellen tiltakozó állásfoglalást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett géntechnológiával módosított szervezet engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is engedélyezi a géntechnológiával módosított szervezeteket, még akkor is, ha erre nézve nem terheli jogi kötelezettség; |
| --- | --- |

V.

mivel a Parlament a 8. ciklusban 33, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatala ellen, és három, a géntechnológiával módosított szervezetek Unión belüli termesztése ellen tiltakozó állásfoglalást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett géntechnológiával módosított szervezet engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is engedélyezi a géntechnológiával módosított szervezeteket, még akkor is, ha erre nézve nem terheli jogi kötelezettség;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (28) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az eme bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezésből, a metabolitjaikból és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményekből származó maradékanyagok teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmezési és takarmányozási célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmezési vagy takarmányozási célú felhasználását szolgáló behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó szernek – ebben az esetben a glufozinátnak – ellenállóvá tettek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célok csak akkor érhetők el, ha az ellátási láncok fenntarthatóvá válnak, és szinergiák jönnek létre a szakpolitikák között (29); |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli, hogy riasztónak tartja, hogy az EU állati takarmányok szója formájában történő behozatalától való nagymértékű függősége erdőirtáshoz vezet harmadik országokban (30) |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze géntechnológiával módosított szója behozatalát, ha nem bizonyítható, hogy termesztése nem járult hozzá az erdőirtáshoz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti a Bizottságot, hogy az Unió nemzetközi kötelezettségei, ezen belül a Párizsi Megállapodás, a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a millenniumi fejlesztési célok fényében vizsgálja felül a géntechnológiával módosított szójára kiadott, jelenleg érvényben lévő engedélyeit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Scientific opinion on the Assessment of genetically modified soybean A2704-12 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (Tudományos szakvélemény a géntechnológiával módosított A2704-12 szójabab engedélyezésének az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megújítása céljából elvégzett értékeléséről; kérelem: EFSA-GMO-RX-009), EFSA Journal 2019; 17(1):5523, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5523

(4)  A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben.

(5)  A Bizottság 2008/730/EK határozata (2008. szeptember 8.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 247., 2008.9.16., 50. o.).

(6)  EFSA Journal 2019; 17(1):5523.

(7)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó testületének véleménye a Bayer CropScience glufozináttűrő A2704-12 fajtájú szójabab élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről (hivatkozási szám: EFSA-GMO-NL-2005-18), EFSA Journal (2007)524, 1. o. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2007.524

(8)  Lásd például: Bonny S, Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, January 2016; 57(1):31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 és Charles M Benbrook, Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe; 24. kötet, cikk száma: 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a 2020., 2021. és 2022. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 88., 2019.3.29., 28. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.)

(11)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=HU&selectedID=1436

(12)  Az EFSA megállapítása szerint példásul ez a helyzet áll fenn glifozát kiegészítő gyomirtó szer használata esetén: A 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti hatályos maradékanyag-határértékek EFSA általi felülvizsgálata, 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(13)  G. melléklet – Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00992

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(15)  A Testbiotech észrevétele a géntechnológiával módosított A2704-12 szójabab engedélyezének megújítása céljából végzett EFSA-értékelésről https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-soybean-a2704-12-renewal

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/ToxicWastes/Pages/ Pesticidesrighttofood.aspx

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18)  A Bizottság 2019. július 23-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról (COM(2019)0352), 1. o.

(19)  Ugyanott, 2. o.

(20)  Lásd a 15.2. célt: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(21)  COM(2019)0352, 2. o.

(22)  Biotechnológiai Alkalmazások Nemzetközi Szolgálata (International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications) (2017): „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017”, ISAAA Brief No. 53, 16. és 21. o. http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(23)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=161

(24)  Az Európai Bizottság 2013–63. sz. „The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (Az EU fogyasztásának hatása az erdőirtásra: Átfogó elemzés az uniós fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról) című technikai jelentése http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf: 1990 és 2008 között az Unió 90 000 km2-nyi erdő kiirtását képviselő növényi és állati terméket importált. Ebből a növényi termékek 74 000 km2-t (82 %-ot) tettek ki, és az olajnövényeké volt a legnagyobb részesedés (52 000 km2). A szójabab és a szójapogácsa volt felelős ennek 82 %-áért (42 600 km2), amely a teljes uniós importban megjelenő erdőirtás 47 %-ának felelt meg.

(25)  Ezek az adatok az International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications jóváhagyott GM-termékeket tartalmazó adatbázisának (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/approvedeventsin/default.asp?CountryID=BR&Country=Brazil) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok uniós nyilvántartásával (https://ec.europa.eu/food/plant/gmo/eu_register_en) való összevetéséből származnak – a lekérdezés mindkét esetben 2019 szeptemberében történt.

(26)  https://www.fern.org/news-resources/press-release-87-per-cent-of-europeans-support-new-laws-to-combat-global-deforestation-new-poll-shows-1963/

(27)  Lásd például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédét (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédét (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(29)  Az Európai Parlament 2018. szeptember 11-i állásfoglalása a természeti erőforrásokkal való átlátható és elszámoltatható gazdálkodásról a fejlődő országokban: az erdők kérdése (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0333, 67. bekezdés.

(30)  Ugyanott.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/20

---

P9_TA(2019)0030

Kifogás az eljárási szabályzat 112. cikke alapján: A géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukorica, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukorica

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

(2021/C 202/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D062827/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D062827/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott 2019. július 12-i szavazásra, melynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, és a Fellebbviteli Bizottság 2019. szeptember 16-i szavazására, mely szintén nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott 2019. július 12-i szavazásra, melynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, és a Fellebbviteli Bizottság 2019. szeptember 16-i szavazására, mely szintén nem nyilvánított véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. november 28-án elfogadott és 2019. január 14-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. november 28-án elfogadott és 2019. január 14-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. február 6-án a Dow AgroSciences Europe a Dow AgroSciences LLC nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát (több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: a kérelem); mivel a kérelem a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. február 6-án a Dow AgroSciences Europe a Dow AgroSciences LLC nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát (több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: a kérelem); mivel a kérelem a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel a kérelem a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát alkotó egységes génmódosítási események 25 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára terjedt ki; mivel ezen alkombinációk közül 11-et már engedélyeztek (5); mivel a fennmaradó 14 alkombináció a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricával együtt a Bizottság végrehajtási határozattervezetének hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát alkotó egységes génmódosítási események 25 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára terjedt ki; mivel ezen alkombinációk közül 11-et már engedélyeztek (5); mivel a fennmaradó 14 alkombináció a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricával együtt a Bizottság végrehajtási határozattervezetének hatálya alá tartozik;

| C. | mivel az EFSA 2018. november 28-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2019. január 14-én tettek közzé (6); |
| --- | --- |

C.

mivel az EFSA 2018. november 28-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2019. január 14-én tettek közzé (6);

| D. | mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica öt genetikailag módosított kukoricaesemény keresztezéséből származik, glufozinátot, glifozátot és 2,4-D-t tartalmazó gyomirtó szerrel szembeni ellenálló képességet biztosít, valamint hat rovarölő fehérjét („Bt” vagy „Cry” fehérjét) tartalmaz: Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F és CryBb1, amelyek mérgezőek a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevők lárváira, valamint Cry34Ab1 és Cry25Ab1, amelyek mérgezőek a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevők lárváira (7); |
| --- | --- |

D.

mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica öt genetikailag módosított kukoricaesemény keresztezéséből származik, glufozinátot, glifozátot és 2,4-D-t tartalmazó gyomirtó szerrel szembeni ellenálló képességet biztosít, valamint hat rovarölő fehérjét („Bt” vagy „Cry” fehérjét) tartalmaz: Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F és CryBb1, amelyek mérgezőek a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevők lárváira, valamint Cry34Ab1 és Cry25Ab1, amelyek mérgezőek a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevők lárváira (7);

A tagállamok észrevételei

| E. | mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (8), ideértve azt, hogy nem lehet következtetést levonni (különösen az élelmiszer tekintetében) a szóban forgó élelmiszer és/vagy takarmány hosszú távú szaporodási vagy fejlődési hatásai tekintetében, hogy információra van szükség a kockázatértékelés véglegesítése előtt, hogy az összetétel-elemzés a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és a hagyományos megfelelője közötti egyenértékűség hiányát jelzi, és ezért nem garantálható a biztonság, hogy a forgalomba hozatalt követő környezeti nyomonkövetési terv nem megfelelő, és hogy több kutatásra van szükség a Cry fehérjék emlősökre vonatkozó biológiai szerepe és tevékenységei tekintetében, mielőtt azokat biztonságosnak lehetne tekinteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (8), ideértve azt, hogy nem lehet következtetést levonni (különösen az élelmiszer tekintetében) a szóban forgó élelmiszer és/vagy takarmány hosszú távú szaporodási vagy fejlődési hatásai tekintetében, hogy információra van szükség a kockázatértékelés véglegesítése előtt, hogy az összetétel-elemzés a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és a hagyományos megfelelője közötti egyenértékűség hiányát jelzi, és ezért nem garantálható a biztonság, hogy a forgalomba hozatalt követő környezeti nyomonkövetési terv nem megfelelő, és hogy több kutatásra van szükség a Cry fehérjék emlősökre vonatkozó biológiai szerepe és tevékenységei tekintetében, mielőtt azokat biztonságosnak lehetne tekinteni;

| F. | mivel a kérelem benyújtója nem bocsátott rendelkezésre kísérleti adatokat a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica jelenleg még nem engedélyezett tizennégy alkombinációjára vonatkozóan (9); mivel a több transzgént tartalmazó eseményeket nem szabad engedélyezni az egyes alkombinációkra vonatkozó kísérleti adatok alapos értékelése nélkül; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelem benyújtója nem bocsátott rendelkezésre kísérleti adatokat a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica jelenleg még nem engedélyezett tizennégy alkombinációjára vonatkozóan (9); mivel a több transzgént tartalmazó eseményeket nem szabad engedélyezni az egyes alkombinációkra vonatkozó kísérleti adatok alapos értékelése nélkül;

Kiegészítő gyomirtó szerek

| G. | mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak ilyen gyomirtó szereket (10); mivel következésképpen a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glufozinátnak, glifozátnak és 2,4-D-nek, a termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag lehet jelen; |
| --- | --- |

G.

mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak ilyen gyomirtó szereket (10); mivel következésképpen a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glufozinátnak, glifozátnak és 2,4-D-nek, a termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag lehet jelen;

| H. | mivel a többéves, 2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló összehangolt uniós ellenőrzési program nem teszi kötelezővé a tagállamok számára az importált kukoricában található glifozát-, glufozinát- vagy 2,4-D-maradványok mérését (11); mivel nem zárható ki, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica, illetve az abból származó élelmiszerek vagy takarmányok nem lépik túl a fogyasztók egészségének védelme céljából bevezetett uniós maradékanyag-határértékeket (MRL); |
| --- | --- |

H.

mivel a többéves, 2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló összehangolt uniós ellenőrzési program nem teszi kötelezővé a tagállamok számára az importált kukoricában található glifozát-, glufozinát- vagy 2,4-D-maradványok mérését (11); mivel nem zárható ki, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica, illetve az abból származó élelmiszerek vagy takarmányok nem lépik túl a fogyasztók egészségének védelme céljából bevezetett uniós maradékanyag-határértékeket (MRL);

| I. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem karcinogén; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége 2015-ben a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette; |
| --- | --- |

I.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem karcinogén; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége 2015-ben a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette;

| J. | mivel az EFSA szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlástermékek tekintetében (12); |
| --- | --- |

J.

mivel az EFSA szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlástermékek tekintetében (12);

| K. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő növényvédő szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza; mivel az EFSA szerint valójában ez a helyzet áll fenn glifozát kiegészítő gyomirtó szer használata esetén (13); |
| --- | --- |

K.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő növényvédő szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza; mivel az EFSA szerint valójában ez a helyzet áll fenn glifozát kiegészítő gyomirtó szer használata esetén (13);

| L. | mivel a glufozinát 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak minősül, így megfelel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárási kritériumainak (14); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (15); |
| --- | --- |

L.

mivel a glufozinát 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak minősül, így megfelel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárási kritériumainak (14); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (15);

| M. | mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődéséhez, a születési rendellenességek előfordulásához és az endokrin rendszerben beálló zavarokhoz kapcsolódó kockázatok tekintetében; |
| --- | --- |

M.

mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődéséhez, a születési rendellenességek előfordulásához és az endokrin rendszerben beálló zavarokhoz kapcsolódó kockázatok tekintetében;

| N. | mivel egy, a géntechnológiával módosított növények kifejlesztésében érintett szakértő által a közelmúltban készített cikk megkérdőjelezi a 2,4-D-vel szemben ellenálló, géntechnológiával módosított növények biztonságát annak a 2,4-dichlorophenol citotoxikus bomlástermékbe történő lebomlása miatt (2,4-DCP) (16); |
| --- | --- |

N.

mivel egy, a géntechnológiával módosított növények kifejlesztésében érintett szakértő által a közelmúltban készített cikk megkérdőjelezi a 2,4-D-vel szemben ellenálló, géntechnológiával módosított növények biztonságát annak a 2,4-dichlorophenol citotoxikus bomlástermékbe történő lebomlása miatt (2,4-DCP) (16);

Bt-fehérjék

| O. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (17), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

O.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (17), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| P. | mivel az EFSA GMO-testületének egy tagja által elfogadott kisebbségi vélemény egy, a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricához hasonló, de attól különböző kukorica és alkombinációi értékelési eljárása során azt állapította meg, hogy bár egyetlen olyan kérelem esetében sem azonosítottak nem kívánt hatásokat, amelyben Bt-fehérjék expresszálására került sor, azokat „a géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésére jelenleg javasolt és az EFSA-ban végzett toxikológiai vizsgálatok [...] nem állapíthatták meg, mivel e vizsgálatok nem tartalmazzák az erre a célra szolgáló megfelelő teszteket” (18); |
| --- | --- |

P.

mivel az EFSA GMO-testületének egy tagja által elfogadott kisebbségi vélemény egy, a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricához hasonló, de attól különböző kukorica és alkombinációi értékelési eljárása során azt állapította meg, hogy bár egyetlen olyan kérelem esetében sem azonosítottak nem kívánt hatásokat, amelyben Bt-fehérjék expresszálására került sor, azokat „a géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésére jelenleg javasolt és az EFSA-ban végzett toxikológiai vizsgálatok [...] nem állapíthatták meg, mivel e vizsgálatok nem tartalmazzák az erre a célra szolgáló megfelelő teszteket” (18);

| Q. | mivel egy közelmúltbeli tanulmány kimutatja, hogy a neonikotinoid alapú vetőmagcsávázás alkalmazásának gyors terjedése az Egyesült Államokban egybeesik a géntechnológiával módosított Bt kukorica megnövekedett termesztésével (19); mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként való használatát azoknak a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatása miatt (20); |
| --- | --- |

Q.

mivel egy közelmúltbeli tanulmány kimutatja, hogy a neonikotinoid alapú vetőmagcsávázás alkalmazásának gyors terjedése az Egyesült Államokban egybeesik a géntechnológiával módosított Bt kukorica megnövekedett termesztésével (19); mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként való használatát azoknak a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatása miatt (20);

| R. | mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak, valamint azok Bt-fehérjékkel fellépő potenciális kölcsönhatásának géntechnológiával módosított növényeken való vizsgálata kívül esik az EFSA GMO-testületének hatáskörén; |
| --- | --- |

R.

mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak, valamint azok Bt-fehérjékkel fellépő potenciális kölcsönhatásának géntechnológiával módosított növényeken való vizsgálata kívül esik az EFSA GMO-testületének hatáskörén;

Nem demokratikus folyamat

| S. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (2019. július 12-én) és a Fellebbviteli Bizottság (2019. szeptember 16-án) egyaránt úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok minősített többsége nem támogatja; |
| --- | --- |

S.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (2019. július 12-én) és a Fellebbviteli Bizottság (2019. szeptember 16-án) egyaránt úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok minősített többsége nem támogatja;

| T. | mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel a Bizottság elnöke több alkalommal is sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (21); |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel a Bizottság elnöke több alkalommal is sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (21);

| U. | mivel a Parlament a 8. ciklusban 33, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatala ellen, és három, a géntechnológiával módosított szervezetek Unión belüli termesztése ellen tiltakozó állásfoglalást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is engedélyezi a GMO-kat, még akkor is, ha erre nézve nem terheli jogi kötelezettség; |
| --- | --- |

U.

mivel a Parlament a 8. ciklusban 33, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatala ellen, és három, a géntechnológiával módosított szervezetek Unión belüli termesztése ellen tiltakozó állásfoglalást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is engedélyezi a GMO-kat, még akkor is, ha erre nézve nem terheli jogi kötelezettség;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (22) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az eme bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezésből, a metabolitjaikból és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményekből származó maradékanyagok teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmezési vagy takarmányozási célú felhasználását szolgáló behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó szernek – ebben az esetben a glufozinátnak – ellenállóvá tettek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy a többszörös genetikai események alkombinációit csak abban az esetben engedélyezze, ha azokat a kérelmező által benyújtott összes adat alapján az EFSA alaposan megvizsgálta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | különösen úgy véli, hogy az olyan alkombinációk jóváhagyása, amelyek kapcsán nem szolgáltak biztonsági adatokkal, amelyeket nem teszteltek vagy még létre sem hoztak, ellentétes az általános élelmiszerjog elveivel, amint azt a 178/2002/EK rendelet megállapítja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EFSA-t, hogy fejlesszen tovább és módszeresen alkalmazzon olyan módszereket, amelyek lehetővé teszik a többszörös genetikai események hatásainak azonosítását, többek között a Bt-toxinok adjuváns tulajdonságaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  A géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukorica és annak alkombinációi eredetüktől független, élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, 1829/2003/EK rendelet szerinti forgalomba hozatalának, behozatalának és feldolgozásának értékelésről szóló tudományos vélemény (kérelem-EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA Journal 2019; 17(1):5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521

(4)  A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben.

(5)  1507 × 59122, a Bizottság (EU) 2018/1110 végrehajtási határozattervezetével engedélyezve; MON 89034 × MON 88017, a Bizottság (EU) 2018/2046 végrehajtási határozattervezetével engedélyezve; MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122, a Bizottság 2013/650/EU végrehajtási határozatával engedélyezve;

(6)  A géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507× MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukorica és annak alkombinációi eredetüktől független, élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, 1829/2003/EK rendelet szerinti forgalomba hozatalának, behozatalának és feldolgozásának értékelésről szóló tudományos vélemény (kérelem-EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA Journal 2019; 17(1):5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521

(7)  Lásd az EFSA véleményét, 10–11. o.

(8)  G. melléklet – Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-00210

(9)  Lásd az EFSA véleményét, 104. o.

(10)  Lásd például: Bonny S, Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact’, Environmental Management, 2016, 57(1): 31–48.

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, valamint: Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years, Charles M Benbrook, Environmental Sciences Europe; https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11)  A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a 2020., 2021. és 2022. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 88., 2019.3.29., 28. o.).

(12)  Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, 3. o. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(13)  A 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti hatályos maradékanyag-határértékek EFSA általi felülvizsgálata, 2018. május 17., 12 . o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(15)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(16)  Lurquin, P.F., ‘Production of a toxic metabolite in 2, 4-D-resistant GM crop plants’, 3 Biotech, 2016, 6(1): 1-4. https://link.springer.com/article/10.1007/s13205-016-0387-9#CR25

(17)  Áttekintésért lásd: Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., ‘An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals’, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630-648.

http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18)  Kérelem: EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 3 MIR162 3 1507 3 GA21 kukorica és három alkombináció eredetüktől függetlenül). Kisebbségi vélemény, J.M. Wal, az EFSA GMO-testületének tagja, 2018. május https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309 p. 34

(19)  Douglas, M.R. & Tooker, J.F., ‘Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops’, Environmental Science & Technology. 2015, 49(8): 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141 g

(20)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/ approval_renewal/neonicotinoids_en

(21)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/25

---

P9_TA(2019)0031

A választásokba való külföldi beavatkozás és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformáció

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról (2019/2810(RSP))

(2021/C 202/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. és 52. cikkére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, különösen annak 8., 9., 10., 11., 13., 16. és 17. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, és különösen annak 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. és 52. cikkére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, különösen annak 8., 9., 10., 11., 13., 16. és 17. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, és különösen annak 3. cikkére,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. december 16-i nemzetközi egyezségokmányára (ICCPR) és különösen annak 2., 17., 19., 20. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. december 16-i nemzetközi egyezségokmányára (ICCPR) és különösen annak 2., 17., 19., 20. és 25. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, 2018. április 26-i közleményére (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, 2018. április 26-i közleményére (COM(2018)0236),

| — | tekintettel a Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő a dezinformációval kapcsolatos közös, 2018. december 5-i cselekvési tervére (JOIN(2018)0036) és a Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő a dezinformációval szembeni közös cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2019. június 14-i közös jelentésére (JOIN(2019)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő a dezinformációval kapcsolatos közös, 2018. december 5-i cselekvési tervére (JOIN(2018)0036) és a Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő a dezinformációval szembeni közös cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2019. június 14-i közös jelentésére (JOIN(2019)0012),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2018. október 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2018. október 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által 2019. március 15-én közzétett, „Automatizált fellépés a félretájékoztatással szemben” című tanulmányra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által 2019. március 15-én közzétett, „Automatizált fellépés a félretájékoztatással szemben” című tanulmányra (1),

| — | tekintettel a kínai technológia fokozódó EU-beli jelenlétéhez kapcsolódó biztonsági fenyegetésekről és az ezek csökkentésére irányuló lehetséges uniós szintű fellépésről szóló, 2019. március 12-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínai technológia fokozódó EU-beli jelenlétéhez kapcsolódó biztonsági fenyegetésekről és az ezek csökkentésére irányuló lehetséges uniós szintű fellépésről szóló, 2019. március 12-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, európai parlamenti jelentést két évvel követő, EKSZ általi nyomon követés mérlegére vonatkozó, 2019. március 13-i ajánlásáról (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, európai parlamenti jelentést két évvel követő, EKSZ általi nyomon követés mérlegére vonatkozó, 2019. március 13-i ajánlásáról (4),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (5), és annak jelenleg is zajló reformjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (5), és annak jelenleg is zajló reformjára,

| — | tekintettel a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról szóló, 2018. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról szóló, 2018. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésre vonatkozó, 2018. december 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésre vonatkozó, 2018. december 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a „Tizenkilencedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról” című, 2019. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2019)0353), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tizenkilencedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról” című, 2019. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2019)0353),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatforgalmi rendelet) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatforgalmi rendelet) (8),

| — | tekintettel a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. június 6-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. június 6-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0434),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a demokráciák által világszerte tapasztalt szélesebb trendbe illeszkednek bizonyos harmadik országok állami és nem állami szereplői által tett, arra irányuló kísérletek, hogy befolyást gyakoroljanak az Unió és a tagállamok döntéshozatalára, valamint rosszindulatú beavatkozás révén nyomást gyakoroljanak az EUSZ 2. cikkében rögzített értékekre; |
| --- | --- |

A.

mivel a demokráciák által világszerte tapasztalt szélesebb trendbe illeszkednek bizonyos harmadik országok állami és nem állami szereplői által tett, arra irányuló kísérletek, hogy befolyást gyakoroljanak az Unió és a tagállamok döntéshozatalára, valamint rosszindulatú beavatkozás révén nyomást gyakoroljanak az EUSZ 2. cikkében rögzített értékekre;

| B. | mivel a külföldi beavatkozás számtalan formát ölthet, lehet többek között félretájékoztató kampány a közösségi médiában a közvélemény formálása céljából, vagy a választásokhoz kapcsolódó kritikus infrastruktúrákat célzó informatikai támadás, illetve politikai szereplők közvetett vagy közvetlen pénzügyi támogatása is; |
| --- | --- |

B.

mivel a külföldi beavatkozás számtalan formát ölthet, lehet többek között félretájékoztató kampány a közösségi médiában a közvélemény formálása céljából, vagy a választásokhoz kapcsolódó kritikus infrastruktúrákat célzó informatikai támadás, illetve politikai szereplők közvetett vagy közvetlen pénzügyi támogatása is;

| C. | mivel a választásokba való külföldi beavatkozás óriási kihívást jelent, ugyanis komoly kockázatot jelent az európai demokratikus társadalmak és intézmények, az alapvető jogok és szabadságok, a jogállamiság, a biztonság, a gazdasági jólét és végső soron az európai szuverenitás számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a választásokba való külföldi beavatkozás óriási kihívást jelent, ugyanis komoly kockázatot jelent az európai demokratikus társadalmak és intézmények, az alapvető jogok és szabadságok, a jogállamiság, a biztonság, a gazdasági jólét és végső soron az európai szuverenitás számára;

| D. | mivel az emberek és a gazdaságok digitális eszközök és új technológiák révén megvalósult globális összekapcsolódását egyes államok a más országok életébe való beavatkozás céljából is felhasználják és kihasználják; mivel a médiát, különösen a közösségi platformokat könnyen fel lehet használni dezinformáció terjesztésére; |
| --- | --- |

D.

mivel az emberek és a gazdaságok digitális eszközök és új technológiák révén megvalósult globális összekapcsolódását egyes államok a más országok életébe való beavatkozás céljából is felhasználják és kihasználják; mivel a médiát, különösen a közösségi platformokat könnyen fel lehet használni dezinformáció terjesztésére;

| E. | mivel fel kell hívni a figyelmet Oroszország dezinformációs kampányaira, hiszen ez az ország a félretájékoztatás egyik fő forrása Európában; |
| --- | --- |

E.

mivel fel kell hívni a figyelmet Oroszország dezinformációs kampányaira, hiszen ez az ország a félretájékoztatás egyik fő forrása Európában;

| F. | mivel Oroszországon kívül más harmadik országok állami és nem állami szereplői is beavatkoznak az európai nyilvánosság vitáiba; |
| --- | --- |

F.

mivel Oroszországon kívül más harmadik országok állami és nem állami szereplői is beavatkoznak az európai nyilvánosság vitáiba;

| G. | mivel a Bizottság által 2019 júniusában elvégzett előzetes elemzés azt mutatta, hogy az európai választások integritásának védelme érdekében bevezetett intézkedések hozzájárultak a 2019. májusi európai parlamenti választásokba való külföldi állami és nem állami beavatkozás korlátozásához; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság által 2019 júniusában elvégzett előzetes elemzés azt mutatta, hogy az európai választások integritásának védelme érdekében bevezetett intézkedések hozzájárultak a 2019. májusi európai parlamenti választásokba való külföldi állami és nem állami beavatkozás korlátozásához;

| H. | mivel az EU sikeresen végrehajtott számos olyan intézkedést, amelyek a 2019-es európai parlamenti választásokba való külföldi beavatkozás korlátozására és a választások integritásának megőrzésére irányultak, ideértve a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexet, a sürgősségi riasztórendszert és az európai választási együttműködési hálózatot; mivel a Bizottság bejelentette, hogy e problémák megoldása érdekében további lépéseket kíván tenni; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU sikeresen végrehajtott számos olyan intézkedést, amelyek a 2019-es európai parlamenti választásokba való külföldi beavatkozás korlátozására és a választások integritásának megőrzésére irányultak, ideértve a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexet, a sürgősségi riasztórendszert és az európai választási együttműködési hálózatot; mivel a Bizottság bejelentette, hogy e problémák megoldása érdekében további lépéseket kíván tenni;

| I. | mivel az EU nagymértékben függ a külföldi technológiáktól, szoftverektől és infrastruktúrától, ami még inkább kiszolgáltatottá teheti a külföldi választási beavatkozásoknak; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU nagymértékben függ a külföldi technológiáktól, szoftverektől és infrastruktúrától, ami még inkább kiszolgáltatottá teheti a külföldi választási beavatkozásoknak;

| J. | mivel a rosszindulatú beavatkozások mértéke összehangolt, egymást kiegészítő európai válaszlépéseket igényel; |
| --- | --- |

J.

mivel a rosszindulatú beavatkozások mértéke összehangolt, egymást kiegészítő európai válaszlépéseket igényel;

| K. | mivel a dezinformáció és a külföldi választási beavatkozások elleni fellépés felelőssége nem kizárólag a közhatóságokat, hanem az internetes és a közösségi médiát üzemeltető vállalatokat is terheli, amelyeknek ezért együtt kell működniük e cél elérése érdekében, ugyanakkor nem szabad aláásniuk a szólásszabadságot, és nem szabad magáncenzúrává válniuk; |
| --- | --- |

K.

mivel a dezinformáció és a külföldi választási beavatkozások elleni fellépés felelőssége nem kizárólag a közhatóságokat, hanem az internetes és a közösségi médiát üzemeltető vállalatokat is terheli, amelyeknek ezért együtt kell működniük e cél elérése érdekében, ugyanakkor nem szabad aláásniuk a szólásszabadságot, és nem szabad magáncenzúrává válniuk;

| L. | mivel több vizsgálat is kimutatta, hogy a döntő fontosságú választási szabályokat megsértették vagy kijátszották, különös tekintettel a kampányfinanszírozás átláthatóságára vonatkozó hatályos rendelkezéseket, és felmerült, hogy harmadik országokból, különösen Oroszországból származó nonprofit szervezetek költöttek politikai célokra; |
| --- | --- |

L.

mivel több vizsgálat is kimutatta, hogy a döntő fontosságú választási szabályokat megsértették vagy kijátszották, különös tekintettel a kampányfinanszírozás átláthatóságára vonatkozó hatályos rendelkezéseket, és felmerült, hogy harmadik országokból, különösen Oroszországból származó nonprofit szervezetek költöttek politikai célokra;

| M. | mivel a külföldi választási beavatkozásokkal kapcsolatosan jelentett incidensek rendszeres mintába rendeződnek, ami az utóbbi években visszatérő jelenség volt; |
| --- | --- |

M.

mivel a külföldi választási beavatkozásokkal kapcsolatosan jelentett incidensek rendszeres mintába rendeződnek, ami az utóbbi években visszatérő jelenség volt;

| N. | mivel a tagállamokban 2020 végéig több mint 50 országos, helyi, regionális vagy elnökválasztást tartanak; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamokban 2020 végéig több mint 50 országos, helyi, regionális vagy elnökválasztást tartanak;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a szólás és a véleménynyilvánítás szabadsága, a magánélet és a személyes adatok védelme, valamint a médiapluralizmus az ellenállóképes demokratikus társadalmak középpontjában állnak, és a leghatásosabb védőgátat jelentik a dezinformációs kampányokkal és az ellenséges propagandával szemben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az ellenséges beavatkozás és a külföldi félretájékoztatás sokoldalú jellege ellenére a választásokba való beavatkozás a hibrid hadviselés szélesebb körű stratégiájának részét képezi, és ezért a rájuk való reagálás továbbra is a leglényegesebb biztonsági és külpolitikai teendők közé tartozik; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten kijelenti, hogy a választásokba való külföldi beavatkozás aláássa az emberek azon jogát, hogy közvetlenül vagy szabadon választott képviselőiken keresztül az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában rögzítettek szerint beleszóljanak országuk kormányzásába, és amikor ezt egy másik állam teszi, az akkor is sérti a nemzetközi jogot, ha ez nem fegyveres erővel, illetve a területi integritás vagy a politikai függetlenség fenyegetésével történik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a szabad és tisztességes választások a demokratikus folyamat középpontjában állnak, ezért felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tegyenek határozott lépéseket ebben a kérdésben, többek között az EU jövőjéről szóló politikai eszmecsere keretében is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rendkívül aggasztónak tartja, hogy folyamatosan kerülnek elő – gyakran külföldi beavatkozásra utaló – bizonyítékok valamennyi jelentős nemzeti és európai választást megelőzően, és hogy e beavatkozások közül sok az EU-ellenes jobboldali szélsőséges és populista jelöltek számára kedvez, bizonyos kisebbségeket és kiszolgáltatott csoportokat, például a roma hátterűeket, a muszlimokat vagy a muszlimnak tartott személyeket célozza, köztük migránsokat, LMBTI-személyeket és vallási közösségeket céloz meg azzal a kiterjedtebb céllal, hogy aláássa a demokratikus és egyenlő társadalmak vonzerejét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri annak az aggasztó tendenciának a létezését, hogy globális szélsőjobboldali csoportok nagymértékben alkalmaznak dezinformációt a közösségimédia-platformokon; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ilyen dezinformáció befolyásolta a nemek közötti egyenlőséggel és az LMBTI személyek jogaival szembeni megnyilvánulásokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri, hogy a tagállamok túlnyomó többségében teljes vagy részleges tilalom van érvényben a politikai pártoknak és jelölteknek nyújtott külföldi adományok tekintetében; aggodalommal emlékeztet arra, hogy még ott is, ahol a jogszabályok korlátozzák a politikai finanszírozás forrásait, a külföldi szereplők módot találtak arra, hogy megkerüljék ezeket a szabályokat, és támogatást nyújtottak szövetségeseiknek külföldi bankokon keresztül folyósított hitelek révén (mint például a Front National esetében 2016-ban), adásvételi és kereskedelmi megállapodások révén (mint például állítólag az Osztrák Szabadság Párt esetében, miként arról a Der Spiegel és a Süddeutsche Zeitung 2019. május 17-i kiadása beszámolt, vagy pedig mint a Lega per Salvini Premier esetében, ahogyan arról a Buzzfeed és a L’Espresso 2019. július 10-i kiadása tájékoztatott), valamint a pénzügyi tevékenységek elősegítése révén (amint arról a „leave.eu” kampány kapcsán a brit sajtó számolt be); |
| --- | --- |

7.

| 8. | rendkívül aggasztónak tartja különösen az orosz propaganda veszélyességét, és felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsanak ki hatékony és részletes stratégiát az orosz dezinformációs stratégiákkal szembeni gyors és erőteljes fellépés érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az orosz forrásokra visszavezetett és a keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoport által 2019 januárja óta dokumentált dezinformációs esetek száma (998 eset) a 2018. évi számhoz (434 eset) képest megduplázódott; |
| --- | --- |

9.

| 10. | határozottan elítéli továbbá a harmadik országok állami és nem állami szereplőinek egyre agresszívebb fellépését, amelynek célja az európai demokráciák normatív alapjainak és elveinek, illetve az EU-csatlakozásra készülő nyugat-balkáni államok és a keleti partnerség országai szuverenitásának aláásása vagy felfüggesztése, valamint a választások befolyásolása és a szélsőséges mozgalmak támogatása, figyelembe véve azt is, hogy a kibertámadások nagyságrendje folyamatosan nő; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri a szolgáltatók és platformok által a dezinformáció elleni fellépés érdekében tett önkéntes intézkedések kedvező hatását, beleértve azt is, hogy a gyakorlati kódexet a közösségi médiában elhelyezett választási hirdetések átláthatóságát fokozó új szabályokkal egészítették ki, továbbá elismeri a Bizottság és a tagállamok által az elmúlt évben végrehajtott intézkedéseket, és emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a dezinformációval szembeni fellépés terén fennálló közös felelősségükre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet a 2018. október 25-i állásfoglalására, amelyben sürgette a Facebookot, hogy a Cambridge Analytica botrányt követően hajtson végre különböző intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a közösségi platformot a választásokba való beavatkozásra lehessen felhasználni; megjegyzi, hogy a Facebook nem tett eleget e kérések többségének; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az egyik tagállam választásaiba való beavatkozás az EU egészét érinti, mivel az hatással lehet az uniós intézmények összetételére; úgy véli, hogy ezeket a fenyegetéseket nem lehet sem az elkülönülten dolgozó nemzeti hatóságok segítségével, sem a magánszektor tiszta önszabályozása révén kezelni, hanem összehangolt, többszintű, többszereplős megközelítésre van szükség; úgy véli, hogy uniós és nemzetközi szinten egyaránt ki kell alakítani a hibrid fenyegetések – többek között a kibertámadások és a dezinformáció – visszaszorítására szolgáló jogi keretet annak érdekében, hogy az EU határozott válaszlépéseket tudjon tenni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megismétli azonban, hogy határozott közös európai politikát kell kidolgozni, hogy hatékonyan lehessen kezelni a külföldi beavatkozásokat és dezinformációs kampányokat az online platformokkal és szolgáltatókkal folytatott erőteljes uniós kommunikáció révén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja az összes érintett szereplőt, hogy folytassák erőfeszítéseiket annak biztosítása érdekében, hogy a demokratikus folyamat, valamint a választások védve legyenek a külföldi állami és nem állami beavatkozásoktól és manipulációktól; rámutat különösen arra, hogy a korai életkortól kezdve javítani kell a médiaműveltséget és az állampolgári ismereteket a kultúra és az iskoláztatás révén annak érdekében, hogy a dezinformációs kampányok által megcélzott személyek azonosíthassák az elfogult információkat; ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az iskolai tanterveikbe foglaljanak bele a médiaműveltségről szóló külön képzéseket, és dolgozzanak ki a lakosság azon szegmenseit célzó tájékoztató kampányokat, amelyek kiszolgáltatottabbak a dezinformációval szemben; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalmát fejezi ki az EU külföldi technológiáktól és hardverektől való függősége miatt; hangsúlyozza, hogy az EU-nak törekednie kell saját képességeinek fokozására, mivel ez korlátozza majd a külföldi szereplők lehetőségeit a rosszhiszemű választási beavatkozásra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ismételten felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki innovációbarát környezetet, amely a piacgazdaság elvein és az alapvető jogok védelmén alapul, hogy lehetővé tegye az európai vállalkozások számára, hogy teljes mértékben kihasználják lehetőségeiket, és versenyelőnyként használják fel e jogok védelmét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | szorgalmazza, hogy a nemzeti és uniós finanszírozás erősítse meg az ellenséges harmadik felek stratégiai kommunikációjával szembeni fellépésre szolgáló kapacitásokat, továbbá sürgeti az információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét ezen a területen, többek között a jelenlegi és a 2020 utáni többéves pénzügyi keretben, például az Európai horizont és a Digitális Európa programok keretében; hangsúlyozza, hogy az ilyen programoknak megfelelő biztosítékokat kell tartalmazniuk a nemzetközi jognak és az emberi jogoknak való szigorú megfelelés biztosítása érdekében, különösen harmadik országok finanszírozása esetében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatni kell és elő kell segíteni a felelős újságírást és a szerkesztői felelősséget mind a hagyományos, mind az új médiában a nem ellenőrzött vagy egyoldalú, tendenciózus, a polgárok független médiába vetett bizalmát aláásó információk jelentette kihívással való szembenézés során; |
| --- | --- |

19.

| 20. | alapvető fontosságúnak tartja a közszolgálati média támogatását, amelynek finanszírozása nem támaszkodik magánforrásokra, és ezért jó minőségű és pártatlan tájékoztatást nyújthat a nyilvánosság számára, biztosítva és fenntartva ugyanakkor a közszolgálati média politikai befolyástól való függetlenségét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten a támogatásáról biztosítja a Demokráciáért Európai Alapítvány értékes munkáját az álhírekkel és a dezinformációval szemben fellépő szervezetek támogatásában; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az EU-nak gyakorlati megoldásokat kell alkalmaznia a demokratikus, független és sokszínű média támogatására és megerősítésére az EU szomszédos országaiban és a nyugat-balkáni országokban, amelyek uniós tagjelölt országok; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri, hogy az East StratCom Task Force (a keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó uniós munkacsoport) a jövőben legyen az Európai Külügyi Szolgálaton belül egy állandó struktúra, az eddigieknél lényegesen magasabb finanszírozással és személyzeti létszámmal; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat, hogy az online választási beavatkozással és dezinformációs kampányokkal kapcsolatos kockázatok összetettsége miatt e kockázatok észlelése és kezelése az illetékes hatóságok és az érdekelt felek közötti ágazatközi együttműködést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy a választási eszközöket kritikus infrastruktúraként sorolja be annak biztosítása érdekében, hogy veszélyeztetésük esetén alkalmazni lehessen a NIS-irányelv szerinti válaszintézkedéseket (9); |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet, hogy e rosszhiszemű beavatkozási cselekmények jelentős része az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó európai szabályok megsértését jelenti; felszólítja a nemzeti adatvédelmi hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az adatvédelmi jogsértések kivizsgálására, valamint visszatartó erejű szankciók és bírságok kiszabására vonatkozó hatásköreiket; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megismétli azon felhívását, hogy a tagállamok az Eurojust támogatásával folytassanak vizsgálatokat az online politikai tér külső erők általi állítólagos jogellenes használatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is kövesse nyomon a külföldi beavatkozás hatását szerte Európában, és teljesítse Ursula von der Leyen megválasztott elnök ünnepélyes kötelezettségvállalását, hogy „megvédjük magunkat a külső beavatkozással szemben” (10); |
| --- | --- |

28.

| 29. | felkéri a Bizottság következő alelnökét/ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a dezinformációval szembeni fellépést tegye központi külpolitikai célkitűzéssé; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje azokat a lehetséges jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket, amelyek a közösségimédia-platformok beavatkozását eredményezhetik azzal a céllal, hogy szisztematikusan jelezzék a botok által megosztott tartalmakat, vizsgálják felül az algoritmusokat és tegyék azokat a lehető legelfogulatlanabbá, továbbá számolják fel a demokratikus folyamatok megzavarását vagy a gyűlöletbeszédre való felbujtást célzó illegális tevékenységekben részt vevő személyek fiókjait, ugyanakkor ne veszélyeztessék a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a propaganda és a dezinformáció problémájával foglalkozó közintézményeket, agytrösztöket, nem kormányzati szervezeteket és alulról szerveződő kiberaktivistákat, valamint biztosítsanak finanszírozást és támogatást az uniós polgárok dezinformációval szembeni ellenálló képességének növelését célzó tájékoztató kampányok számára; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet, hogy a visszaélést bejelentő személyek a közérdekű információk nyilvánosságra hozásával fontos szerepet játszanak a demokrácia és a kormányzás védelmezésében; felhívja az Európa Tanács tagállamainak hatóságait, hogy a CM/Rec (2014) 6. számú ajánlásban meghatározott 20 elv tiszteletben tartása alapján hozzanak létre és terjesszenek egy, a visszaélések bejelentésére vonatkozó politikát; emlékeztet a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, nemrégiben elfogadott irányelvre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet, hogy az EU 4 175 millió EUR-t bocsát rendelkezésre a média szabadságát és az oknyomozó újságírást támogató fellépésekre, ideértve a sajtó- és médiaszabadság megsértése esetén alkalmazandó válaszmechanizmust és az újságírók fizikai védelmét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy az EU csakis a külföldi, autoritárius beavatkozással kapcsolatos átfogó gondolkodásmód révén, továbbá a demokratikus kormányzás és intézmények, többek között az európai politikai pártok valamennyi szempontú sebezhetőségének felszámolása útján tudja megvédelmezni a demokratikus folyamatait; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak megbeszéléseket az érdekeltekkel és a nemzetközi partnerekkel, többek között a nemzetközi fórumokon annak érdekében, hogy fokozzák a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépésüket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a NATO és kiválósági központjai alapvető eszközök Európa számára ahhoz, hogy megerősíthesse a transzatlanti kapcsolatot, valamint hogy növelje Európa és Észak-Amerika dezinformációval szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felkéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon az európai politikai pártok és alapítványok külföldi finanszírozásának kérdésével anélkül, hogy akadályozná az Európai Unión túlmenő európai nyilvános térség létrehozását, és kezdeményezzen eszmecserét a tagállamokkal e kérdések nemzeti politikai pártjaik és alapítványaik tekintetében történő kezeléséről; |
| --- | --- |

37.

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága, Jövőkutatás Osztály, 2019. március 15.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0156.

(3)  HL C 224., 2018.6.27., 58. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0187.

(5)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0433.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0514.

(8)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

(10)  „Ambiciózusabb Unió: Programom Európa számára”, Ursula von der Leyen – Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024), https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_hu.pdf - 25. o.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/31

---

P9_TA(2019)0032

Többéves pénzügyi keret 2021–2027 és saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak (2019/2833(RSP))

(2021/C 202/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel (TPK), valamint az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos 2018. május 2-i javaslataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel (TPK), valamint az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos 2018. május 2-i javaslataira,

| — | tekintettel a következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. március 14-i állásfoglalásaira: azaz a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítéséről (1) és az európai uniós saját források rendszerének reformjáról (2) szóló állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. március 14-i állásfoglalásaira: azaz a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítéséről (1) és az európai uniós saját források rendszerének reformjáról (2) szóló állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a „2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című 2018. november 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című 2018. november 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács „A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak” tekintetében 2019. október 10-én tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács „A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak” tekintetében 2019. október 10-én tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | kijelenti, hogy ideje megfelelni az uniós polgárok elvárásainak, és a szükséges pénzügyi eszközökkel teljesíteni kell az EU politikai kötelezettségvállalásait és törekvéseit; eltökélt szándéka, hogy erős és hiteles többéves pénzügyi keretet biztosítson, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy hatékonyan reagáljon a fontos kihívásokra, és elérje politikai célkitűzéseit a következő hétéves időszak során; úgy véli, hogy a 2019-es európai választások megújították a Parlament pozícióját és szerepét ebben a folyamatban; kijelenti, hogy kész minden olyan tanácsi álláspontot elutasítani, amely nem tartja tiszteletben a Parlament előjogait vagy nem veszi kellően figyelembe álláspontját; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elfogadja ezt az állásfoglalást, hogy megerősítse és naprakésszé tegye tárgyalási megbízatását a következő többéves pénzügyi keret mind kiadási, mind bevételi oldalán; kéri, hogy minden további késedelem nélkül kezdjenek tárgyalásokat a Tanáccsal a szilárd megállapodás kellő időben történő elérése érdekében, és hangsúlyozza, hogy a Parlament 2018. november óta készen áll erre; kéri, hogy a Bizottság biztonsági hálóként terjesszen elő egy vészhelyzeti tervet a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan, amelynek célja az uniós finanszírozási programok kedvezményezettjeinek védelme, és amely lehetővé tenné a jelenlegi többéves pénzügyi keret meghosszabbítását, amennyiben a következő többéves pénzügyi keretről nem születik időben megállapodás; |
| --- | --- |

2.

A Parlament szilárd álláspontjának megerősítése

| 3. | megerősíti a többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. november 14-i időközi jelentésében foglalt tárgyalási megbízását a többéves pénzügyi keret számai (programonként, fejezetenként és globális szinten), az EU saját forrásai, a rugalmassági rendelkezések, a félidős felülvizsgálat és a horizontális elvek – például az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak, az éghajlatváltozásnak és a nemek közötti egyenlőségnek az összes politikába és kezdeményezésbe való beépítése a következő többéves pénzügyi keretben –, valamint a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre irányuló javaslat és az intézményközi megállapodás konkrét módosításai tekintetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megismétli, hogy a következő többéves pénzügyi keretet 2018-as árakon 1 324,1 milliárd EUR-ban kell meghatározni, ami az EU-27 bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,3 %-át teszi ki; hangsúlyozza, hogy ez a globális számadat az egyes uniós programok és szakpolitikák számára előírt finanszírozási szint alulról felfelé történő értékelésének eredménye; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Parlament fel kívánja lendíteni a kiemelt programokat (például az ifjúságpolitika, a kutatás és az innováció, a környezetvédelem és az éghajlatvédelmi átállás, az infrastruktúra, a kkv-k, a digitalizáció és a szociális jogok területén), a meglévő uniós szakpolitikák (nevezetesen a kohézió, a mezőgazdaság és a halászat) finanszírozásának fenntartása, valamint a további felelősségi körök (például a migráció, a külső fellépés és a védelem területén) további pénzügyi eszközökkel való ellátása érdekében; szilárd meggyőződése, hogy az erőforrások uniós szintű összevonása hozza létre az európai hozzáadott értéket a hatékonyságot, a szolidaritást és a globális hatást illetően; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a jövőbeni kiadásoknál meg kell erősíteni az eredményekre való összpontosítást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Parlament nem fogja hozzájárulását adni a többéves pénzügyi kerethez az uniós saját források rendszerének reformjáról szóló megállapodás nélkül, ideértve olyan új saját források bevezetését, amelyek jobban igazodnak a főbb uniós szakpolitikai prioritásokhoz és ösztönzik azok előrehaladását; emlékeztet arra, hogy az új saját források bevezetésének célja nem csupán a GNI-alapú hozzájárulások túlsúlyának csökkentése, hanem az is, hogy garantálja az uniós kiadások megfelelő szintű finanszírozását a következő többéves pénzügyi keretben; megerősíti a többéves pénzügyi keretről szóló időközi jelentésben szereplő álláspontját a lehetséges új saját források listája (közös konszolidált társaságiadó-alap, a digitális szolgáltatások megadóztatása, a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó jövedelem, a műanyag-hozzájárulás és a szén-dioxid-határon alkalmazott kiigazítási mechanizmus), az összes visszatérítés és korrekció eltörlése, a héaalapú saját forrás egyszerűsítése, a vámokból származó nemzeti „beszedési költségek” csökkentése, valamint az egyéb bevételeknek pénzbírságok és díjak formájában az uniós költségvetésbe történő bevezetése tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megerősíti, hogy új mechanizmust kell bevezetni az uniós költségvetés védelme érdekében ott, ahol nem tartják tiszteletben a jogállamiságot vagy ahol rendszerszintű veszély fenyegeti az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékeket, és ahol ez sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; hangsúlyozza, hogy az intézkedések nem érinthetik a tagállamok kormányzati szerveinek azon kötelezettségét, miszerint teljesíteniük kell a kifizetéseket a végső kedvezményezettek részére; |
| --- | --- |

6.

Válasz az európai választásokat követő új kezdeményezésekre

| 7. | üdvözli a Bizottság 2019 júliusában megválasztott elnöke által a további kezdeményezésekre vonatkozóan tett politikai kötelezettségvállalásokat, és elvárja, hogy költségvetési hatásukat késedelem nélkül tisztázzák; hangsúlyozza, hogy minden olyan új kezdeményezést, amelynek egy részét a Parlament időközi jelentése már nagyrészt előre jelezte, az eredeti bizottsági javaslatok mellett kell kiszámítani a következő időszakra, ami így az eredetileg javasoltaknál magasabb plafonértékeket eredményez a többéves pénzügyi keretben; ezért elvárja, hogy a Bizottság hivatalosan is tükrözze e kezdeményezések költségvetési hatását a többéves pénzügyi keretre vonatkozó eredeti javaslatában, és hogy a Parlamenttel együtt védje meg a szükséges finanszírozási szintet a következő többéves pénzügyi keretről a Tanáccsal folytatandó tárgyalások során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | további, az új Bizottság által azonnal benyújtandó jogalkotási javaslatokra szólít fel új eszközök létrehozására vonatkozóan annak érdekében, hogy finanszírozásukat bele lehessen foglalni a következő többéves pénzügyi keretről szóló megállapodásba; elvárja, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret elfogadása után javasolt esetleges új kezdeményezéseket új előirányzatokból finanszírozzák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | a bevételi oldalon üdvözli, hogy a Bizottság megválasztott elnöke ígéretet tett arra, hogy olyan kezdeményezéseket kíván újraindítani vagy kiterjeszteni, amelyek a jövőbeli új saját források közé tartoznak; felhívja különösen a tagállamokat, hogy ragadják meg a lehetőséget a szén-dioxid-kibocsátás határokon történő kiigazítását célzó mechanizmus bevezetésére, amely méltányos válasz lenne az éghajlatváltozás elleni küzdelemben döntő vezető szerep betöltésére irányuló lakossági igényekre, miközben egyenlő versenyfeltételeket biztosítana a nemzetközi kereskedelemben; |
| --- | --- |

9.

További lépés az éghajlatvédelmi átállás felé

| 10. | megismétli, hogy határozottan támogatja az éghajlati szempontok érvényesítésének elvét; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a következő többéves pénzügyi keret teljes mértékben feleljen meg a párizsi megállapodásnak és hangsúlyozza, hogy a politikai és pénzügyi erőfeszítések terén – célkitűzéseinek elérése érdekében – sürgősen újabb ugrásszerű változásra van szükség, valamint hogy a legfontosabb társadalmi igazságossági feltételek alapján igazságos átmenetet kell biztosítani a szén-dioxid-semleges gazdaság felé, hogy senki se maradjon le; várakozással tekint az európai zöld megállapodásról szóló konkrét javaslat elé, amint azt a soron következő bizottsági elnök politikai iránymutatásaiban felvázolták; elvárja, hogy a következő pénzügyi programozási időszak költségvetési eszközei arányban álljanak ezzel a törekvéssel, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egy csökkentett többéves pénzügyi keret nyilvánvalóan visszalépést jelentene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy az uniós szintű közös éghajlat-politika jelentős hozzáadott értéket teremt, és ezért az uniós költségvetés korszerűsítésének és a kiadási programok központi elemét kell képeznie; hangsúlyozza ezért, hogy az éghajlat és a biológiai sokféleség szempontjai következő többéves pénzügyi keretben való érvényesítésének túl kell mutatnia az időközi jelentésben meghatározott célzott kiadási arányok szintjein, az éghajlati és szociális dimenziónak az összes fontos program döntéshozatali folyamatába és a teljes politikai ciklusba való beépítése tekintetében is; ezzel összefüggésben emellett átláthatóbb, szigorúbb és átfogóbb módszertant kér, beleértve az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások meghatározására és nyomon követésére szolgáló megreformált teljesítménymutatókat, a káros intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás megelőzését, valamint az éghajlati szempontok érvényesítésével járó közép- és hosszú távú hatások nyomon követését az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás terén; felszólít arra, hogy a Parlamentet szorosan vonják be egy ilyen módszertan kidolgozásába; |
| --- | --- |

11.

Az intézményközi tárgyalások azonnali megkezdése

| 12. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 312. cikkének (5) bekezdése értelmében a többéves pénzügyi keret elfogadásához vezető eljárás alatt a három uniós intézmény „köteles minden szükséges intézkedést megtenni az elfogadás megkönnyítése érdekében”; hangsúlyozza, hogy a Parlament majdnem egy éve készen áll arra, hogy tárgyalásokat folytasson a többéves pénzügyi keret és a saját forrásokról szóló csomag valamennyi vonatkozásáról, miközben a Tanács a mai napig nem vállalta, hogy a rövid és formális tájékoztatókon és az Általános Ügyek Tanácsa kapcsán tartott megbeszéléseken túl érdemi tárgyalásokat folytasson; úgy véli, hogy az ilyen minimalista kapcsolatok nem tekinthetők kielégítő intézményközi együttműködésnek, és nem felelnek meg a Szerződésben előírtaknak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ezért kéri, hogy haladéktalanul tegyék intenzívebbé a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról folytatott intézményközi megbeszéléseket annak érdekében, hogy kikövezzék az utat a valódi tárgyalások előtt, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul fogadja el tárgyalási megbízatását; úgy véli, hogy a Parlament egyetértésének biztosítása érdekében a Tanácsnak már a saját álláspontjára vonatkozó döntés meghozatalakor figyelembe kell vennie a Parlament álláspontját; e célból elvárja, hogy a Tanács elnöksége és a Bizottság egyértelműen közölje és fejtse ki a Parlament álláspontját az Általános Ügyek Tanácsa alatt, és kéri a Parlament tárgyalócsoportjának jelenlétét a többéves pénzügyi kerettel foglalkozó valamennyi informális tanácsi ülésen; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a célzott háromoldalú megbeszéléseket a többéves pénzügyi keret és a saját forrásokra vonatkozó javaslatok különböző szempontjairól szóló vita elmélyítése érdekében, amelyek kiegészítik az Általános Ügyek Tanácsának tájékoztatóit és beszámolóit; elvárja továbbá, hogy az EUMSZ 324. cikkével összhangban hívjanak össze magas szintű üléseket az intézmények elnökei számára; |
| --- | --- |

13.

A Parlament előjogainak védelme

| 14. | tudomásul veszi a Tanács által a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások előkészítésére alkalmazott módszertant; aggodalommal tölti el azonban, hogy ez is egy kísérlet arra, hogy az Európai Tanács elsődleges szerepet kapjon abban, hogy visszavonhatatlan döntéseket hozzon a következő többéves pénzügyi keret több aspektusával kapcsolatban, mint ahogy az a jelenlegi többéves pénzügyi keret elfogadásához vezető folyamat során is történt; hangsúlyozza, hogy a Parlament nem fogja automatikusan elfogadni az Európai Tanács álláspontját, és kész egyetértésének visszatartására addig, amíg nem születik kielégítő megállapodás; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy ezek a tárgyalási keretek nem csak a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elemeit tartalmazzák – amelyekhez a Parlamentnek egyetértését kell adnia–, hanem jelentős számú olyan, uniós ágazati politikákra vonatkozó jogalkotási rendelkezést is, amelyekről rendes jogalkotási eljárás keretében kell dönteni; ezért úgy véli, hogy az ilyen tárgyalási keretek csupán egy belső tanácsi eljárást tükröznek, amely semmiképpen sem akadályozhatja meg a Parlamentet abban, hogy megfelelő tárgyalásokat folytasson a többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomag és az ágazati jogszabályok valamennyi eleméről; sürgeti ezért a Tanácsot, hogy kezdjen tárgyalásokat a Parlamenttel az új uniós programokat létrehozó ágazati jogszabályok valamennyi vonatkozásáról, valamint a jogállamiságra vonatkozó javaslatról; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács következtetései politikai jellegűek, és hogy az EUSZ 15. cikkének (1) bekezdése tiltja, hogy az Európai Tanács jogalkotási feladatokat lásson el; ezért felhívja az Európai Tanácsot, hogy tartózkodjon részletes és állítólag kötelező következtetések elfogadásától a többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalási keret alapján, mivel ez közvetlen beavatkozást jelentene a jogalkotási keretbe; számít a Bizottságra mint a Szerződések feddhetetlen közvetítőjére és a Szerződések őrére, hogy támogatja a Parlamentet jogalkotási előjogainak érvényesítésében mind az egyetértés, mind a rendes jogalkotási eljárások során; |
| --- | --- |

16.

Biztonsági háló az uniós programok kedvezményezettjeinek védelmére: a többéves pénzügyi keret vészhelyzeti tervének kidolgozása

| 17. | sajnálja, hogy az Európai Tanács már több alkalommal meghosszabbította a politikai döntéshozatal időkeretét; attól tart, hogy amennyiben a Tanács és az Európai Tanács további késedelmeket okozna a Parlament bevonása nélkül, egyértelmű annak a kockázata, hogy az ilyen összetett tárgyalásokat a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig nem lehet sikeresen lezárni; emlékeztet az uniós programok elindításának komoly visszaesésére, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret késedelmes elfogadásából következett, amint az a múltban is tapasztalható volt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy amennyiben nem fogadják el időben az új többéves pénzügyi keretet, az EUMSZ 312. cikkének (4) bekezdése biztonsági hálót ír elő a felső határok és a jelenlegi keret utolsó évére vonatkozó egyéb rendelkezések ideiglenes meghosszabbítása formájában; aggódik azonban amiatt, hogy egy ilyen biztonsági háló nemcsak az operatív szintű felkészültség hiánya, hanem egyes jelenlegi uniós programok lejárati határidői miatt is veszélybe kerülhet; ezzel összefüggésben óva int az uniós programok leállításától, és kinyilvánítja, hogy nem kényszeríthető arra, hogy időnyomás miatt nem megfelelő megállapodást fogadjon el; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ezért sürgeti a Bizottságot, hogy azonnal kezdje meg a többéves pénzügyi keretre vonatkozó vészhelyzeti terv kidolgozását a kedvezményezettek védelme és a finanszírozás folytonosságának biztosítása érdekében, amennyiben szükségessé válik a jelenlegi többéves pénzügyi keret meghosszabbítása; kéri, hogy ezt a tervet hivatalosan nyújtsák be 2020 elején, hogy azt a Tanács és a Parlament mielőbb elfogadja; kéri, hogy ez a terv foglaljon magában egy horizontális jogalkotási javaslatot a vonatkozó programokban meghatározott határidők feloldásáról, ezáltal biztosítva az EUMSZ 312. cikkének (4) bekezdésével való összhangot, és hogy a terv tartalmazzon konkrét operatív rendelkezéseket, különösen a megosztott irányítás alá tartozó politikák folytatása érdekében; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL C 162., 2019.5.10., 51. o.

(2)  HL C 162., 2019.5.10., 71. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0226.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0449.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/35

---

P9_TA(2019)0033

Foglalkoztatási és szociális politikák az euróövezetben

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról (2019/2111(INI))

(2021/C 202/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 145., 148., 149., 151., 152., 153., 154., 155., 156., 158., 165., 166., 174. és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 145., 148., 149., 151., 152., 153., 154., 155., 156., 158., 165., 166., 174. és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi szociális beruházási csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi szociális beruházási csomagjára,

| — | tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére (2),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2018. május 14-i tanácsi ajánlásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2018. május 14-i tanácsi ajánlásra (3),

| — | tekintettel „Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése: Az öt elnök jelentése óta eltelt négy év eredményeinek áttekintése – Az Európai Bizottság hozzájárulása a 2019. június 21-i euróövezeti csúcstalálkozóhoz” című, 2019. június 12-i bizottsági közleményre (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése: Az öt elnök jelentése óta eltelt négy év eredményeinek áttekintése – Az Európai Bizottság hozzájárulása a 2019. június 21-i euróövezeti csúcstalálkozóhoz” című, 2019. június 12-i bizottsági közleményre (COM(2019)0279),

| — | tekintettel a „2019. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című, 2019. június 5-i bizottsági közleményre (COM(2019)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2019. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című, 2019. június 5-i bizottsági közleményre (COM(2019)0500),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2019. február 27-i bizottsági javaslatra (COM(2019)0151) és a Parlament erről szóló, 2019. április 4-i álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2019. február 27-i bizottsági javaslatra (COM(2019)0151) és a Parlament erről szóló, 2019. április 4-i álláspontjára (4),

| — | tekintettel a „2019. évi éves növekedési jelentés: Egy erősebb Európáért, amely képes szembenézni a globális bizonytalansággal” című, 2018. november 21-i bizottsági közleményére (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2019. évi éves növekedési jelentés: Egy erősebb Európáért, amely képes szembenézni a globális bizonytalansággal” című, 2018. november 21-i bizottsági közleményére (COM(2018)0770),

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács 2019. március 15-én elfogadott közös foglalkoztatási jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács 2019. március 15-én elfogadott közös foglalkoztatási jelentésére,

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2018. november 21-i európai bizottsági ajánlásra (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2018. november 21-i európai bizottsági ajánlásra (COM(2018)0759),

| — | tekintettel a Bizottság „A riasztási mechanizmus keretében készült 2019. évi jelentés” című, 2018. november 21-i jelentésére (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A riasztási mechanizmus keretében készült 2019. évi jelentés” című, 2018. november 21-i jelentésére (COM(2018)0758),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (5),

| — | tekintettel a „2019. évi költségvetési tervek: Átfogó értékelés” című, 2018. november 21-i közleményére (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2019. évi költségvetési tervek: Átfogó értékelés” című, 2018. november 21-i közleményére (COM(2018)0807),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677) és a Parlament erről szóló, 2018. április 19-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677) és a Parlament erről szóló, 2018. április 19-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252),

| — | tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. március 13-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. március 13-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0132),

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című, 2011. április 5-i bizottsági közleményre (COM(2011)0173) és az azt követő végrehajtási és értékelési jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című, 2011. április 5-i bizottsági közleményre (COM(2011)0173) és az azt követő végrehajtási és értékelési jelentésekre,

| — | tekintettel a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről, valamint a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről, valamint a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258),

| — | tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági munkadokumentuma, a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktumra, valamint a Tanács ezekkel kapcsolatos, 2011. március 7-i következtetéseire (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági munkadokumentuma, a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktumra, valamint a Tanács ezekkel kapcsolatos, 2011. március 7-i következtetéseire (8),

| — | tekintettel a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célokra, miszerint 2010-ig hároméves kortól az iskolaköteles korig a gyermekek legalább 90 %-ának, hároméves kor alatt pedig a gyermekek legalább 33 %-ának kell gyermekgondozásban részesülnie, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célokra, miszerint 2010-ig hároméves kortól az iskolaköteles korig a gyermekek legalább 90 %-ának, hároméves kor alatt pedig a gyermekek legalább 33 %-ának kell gyermekgondozásban részesülnie,

| — | tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0604),

| — | tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló intézkedéscsomagra ((EU) 2018/849 (9), (EU) 2018/850 (10), (EU) 2018/851 (11) és (EU) 2018/852 (12) irányelvek), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló intézkedéscsomagra ((EU) 2018/849 (9), (EU) 2018/850 (10), (EU) 2018/851 (11) és (EU) 2018/852 (12) irányelvek),

| — | tekintettel „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról szóló, 2016. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2016)0127) és annak mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról szóló, 2016. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2016)0127) és annak mellékleteire,

| — | tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055),

| — | tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az „Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához” című, 2018. december 11-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához” című, 2018. december 11-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2018. október 25-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2018. október 25-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a sérülésből és betegségből felépülő munkavállalók minőségi foglalkoztatásba való visszailleszkedésének lehetőségeiről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sérülésből és betegségből felépülő munkavállalók minőségi foglalkoztatásba való visszailleszkedésének lehetőségeiről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (22),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014–2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014–2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel az OECD és az Európai Bizottság „Egészségügyi helyzet az Európai Unióban” című kezdeményezésére (24) és az ehhez kapcsolódó, „Egészségügyi pillanatkép: Európa 2018” című jelentésre (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD és az Európai Bizottság „Egészségügyi helyzet az Európai Unióban” című kezdeményezésére (24) és az ehhez kapcsolódó, „Egészségügyi pillanatkép: Európa 2018” című jelentésre (25),

| — | tekintettel a nyugdíjak megfelelőségéről szóló, 2018. április 26-án közzétett 2018. évi bizottsági jelentésre, amelynek címe: „A nyugdíjak megfelelőségéről: az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelősége az Európai Unióban”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyugdíjak megfelelőségéről szóló, 2018. április 26-án közzétett 2018. évi bizottsági jelentésre, amelynek címe: „A nyugdíjak megfelelőségéről: az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelősége az Európai Unióban”,

| — | tekintettel az idősödésről szóló, 2018. május 28-án közzétett 2018. évi bizottsági jelentésre: „Gazdasági és költségvetési előrejelzések az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2016–2070)”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az idősödésről szóló, 2018. május 28-án közzétett 2018. évi bizottsági jelentésre: „Gazdasági és költségvetési előrejelzések az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2016–2070)”,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában (26),

| — | tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (27),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió 2014. júniusi bevezető jelentéséhez kapcsolódó 2015. szeptemberi záró megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió 2014. júniusi bevezető jelentéséhez kapcsolódó 2015. szeptemberi záró megjegyzéseire,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelvre (28) (a nemek közötti egyenlő bánásmódról szóló irányelv), valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek (1992) az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvéről szóló 141. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelvre (28) (a nemek közötti egyenlő bánásmódról szóló irányelv), valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek (1992) az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvéről szóló 141. cikkére,

| — | tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági munkadokumentumra és az abban foglalt célkitűzésre, mely szerint a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség csökkentése kulcsfontosságú prioritásként kell hogy szerepeljen, valamint a nyugdíjak megfelelőségéről szóló, 2018. évi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági munkadokumentumra és az abban foglalt célkitűzésre, mely szerint a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség csökkentése kulcsfontosságú prioritásként kell hogy szerepeljen, valamint a nyugdíjak megfelelőségéről szóló, 2018. évi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács 2018. november 26-i állásfoglalásán alapuló, a 2019–2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiára, valamint az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésére, hogy az oktatásból és képzésből lemorzsolódók aránya 10 % alá csökkenjen, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2018. november 26-i állásfoglalásán alapuló, a 2019–2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiára, valamint az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésére, hogy az oktatásból és képzésből lemorzsolódók aránya 10 % alá csökkenjen,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2017. áprilisi 5/2017. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2017. áprilisi 5/2017. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az OECD munkaügyi kilátásokról szóló 2018. és 2019. évi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD munkaügyi kilátásokról szóló 2018. és 2019. évi jelentéseire,

| — | tekintettel az európai akadálymentesítési irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai akadálymentesítési irányelvre,

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2019. április 9-i tanácsi ajánlásra (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2019. április 9-i tanácsi ajánlásra (2019/C 136/01),

| — | tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában” című, 2019. évi éves felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában” című, 2019. évi éves felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak a dolgozói szegénységről szóló, 2019. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a dolgozói szegénységről szóló, 2019. évi jelentésére,

| — | tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló, 2018. évi tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló, 2018. évi tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1152 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1152 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (29),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0016/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0016/2019),

| A. | mivel az uniós munkaerőpiaci feltételek folyamatosan javulnak, ami főként a hosszú ideje tartó kedvező nemzetközi gazdasági környezetnek tudható be; mivel a foglalkoztatási ráta tovább nőtt, és 2018 utolsó negyedében elérte a 73,5 %-ot, azaz 240,7 millióan dolgoztak, ami új rekordszintet jelent; mivel az euróövezetben a foglalkoztatási ráta a 2017. évi 66,5 %-ról 2018-ban 67,4 %-ra nőtt; mivel a foglalkoztatási ráták közötti nagy különbségek továbbra is fennállnak a tagállamok, régiók és népességcsoportok között; mivel a foglalkoztatási ráta növekedésének üteme lelassult, és mivel ez a tendencia várhatóan folytatódni fog; mivel ha ez a dinamika folytatódik, a foglalkoztatási ráta 2020-ban 74,3 %-ot ér el; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós munkaerőpiaci feltételek folyamatosan javulnak, ami főként a hosszú ideje tartó kedvező nemzetközi gazdasági környezetnek tudható be; mivel a foglalkoztatási ráta tovább nőtt, és 2018 utolsó negyedében elérte a 73,5 %-ot, azaz 240,7 millióan dolgoztak, ami új rekordszintet jelent; mivel az euróövezetben a foglalkoztatási ráta a 2017. évi 66,5 %-ról 2018-ban 67,4 %-ra nőtt; mivel a foglalkoztatási ráták közötti nagy különbségek továbbra is fennállnak a tagállamok, régiók és népességcsoportok között; mivel a foglalkoztatási ráta növekedésének üteme lelassult, és mivel ez a tendencia várhatóan folytatódni fog; mivel ha ez a dinamika folytatódik, a foglalkoztatási ráta 2020-ban 74,3 %-ot ér el;

| B. | mivel a hosszú távú kihívások – így a népesség elöregedése, a digitalizálás és annak a munka világára gyakorolt hatásai, az éghajlatváltozás és a természeti erőforrások fenntarthatatlan használata – továbbra is sürgetőek; |
| --- | --- |

B.

mivel a hosszú távú kihívások – így a népesség elöregedése, a digitalizálás és annak a munka világára gyakorolt hatásai, az éghajlatváltozás és a természeti erőforrások fenntarthatatlan használata – továbbra is sürgetőek;

| C. | mivel a foglalkoztatási ráta az 55 évesnél idősebb munkavállalók körében erőteljesen nőtt; mivel 2018-ban az 55 és 64 év közötti munkavállalók foglalkoztatási aránya az euróövezetben 58,8 % volt, ami még mindig jóval az átlag alatt van; mivel különösen az ebbe a korosztályba tartozó nők foglalkoztatási aránya alacsonyabb (52,9 %); mivel a demográfiai előrejelzések az idősebb munkavállalók számának növekedését mutatják; mivel a demográfiai változások hatással vannak a nyugdíjakra, az egészségügyre és a tartós ápolási-gondozási rendszerekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a foglalkoztatási ráta az 55 évesnél idősebb munkavállalók körében erőteljesen nőtt; mivel 2018-ban az 55 és 64 év közötti munkavállalók foglalkoztatási aránya az euróövezetben 58,8 % volt, ami még mindig jóval az átlag alatt van; mivel különösen az ebbe a korosztályba tartozó nők foglalkoztatási aránya alacsonyabb (52,9 %); mivel a demográfiai előrejelzések az idősebb munkavállalók számának növekedését mutatják; mivel a demográfiai változások hatással vannak a nyugdíjakra, az egészségügyre és a tartós ápolási-gondozási rendszerekre;

| D. | mivel hatékony politikákra van szükség ahhoz, hogy azok a különféle foglalkoztatási formákat is felöleljék és egyúttal megfelelő védelmet nyújtsanak a munkavállalók számára a kizsákmányolással, a hátrányos megkülönböztetéssel és a szegénységgel szemben; |
| --- | --- |

D.

mivel hatékony politikákra van szükség ahhoz, hogy azok a különféle foglalkoztatási formákat is felöleljék és egyúttal megfelelő védelmet nyújtsanak a munkavállalók számára a kizsákmányolással, a hátrányos megkülönböztetéssel és a szegénységgel szemben;

| E. | mivel a szegénységben élő munkavállalók jelentős arányt képviselnek a foglalkoztatottak körében; mivel 2017-ben a foglalkoztatottak 9,4 %-át veszélyeztette a szegénység, miközben közel 20,5 millió munkavállaló élt szegénység kockázatának kitett háztartásokban; mivel a lakosság bizonyos csoportjai, nevezetesen a részmunkaidőben dolgozók, az önfoglalkoztatók, az ideiglenes munkavállalók, a fiatalabbak, a kevésbé képzett személyek és az egyszemélyes háztartások esetében a dolgozói szegénység kockázata jelentősen magasabb, és egyes esetekben jelentősen nőtt az elmúlt években; |
| --- | --- |

E.

mivel a szegénységben élő munkavállalók jelentős arányt képviselnek a foglalkoztatottak körében; mivel 2017-ben a foglalkoztatottak 9,4 %-át veszélyeztette a szegénység, miközben közel 20,5 millió munkavállaló élt szegénység kockázatának kitett háztartásokban; mivel a lakosság bizonyos csoportjai, nevezetesen a részmunkaidőben dolgozók, az önfoglalkoztatók, az ideiglenes munkavállalók, a fiatalabbak, a kevésbé képzett személyek és az egyszemélyes háztartások esetében a dolgozói szegénység kockázata jelentősen magasabb, és egyes esetekben jelentősen nőtt az elmúlt években;

| F. | mivel a nemek közötti foglalkoztatottsági különbség 2018-ban 11,6 százalékpont volt, és ez a szám 2013 óta szinte változatlan; mivel az Unióban a nők átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, bár ez tagállamonként jelentősen eltér; mivel a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség az EU-28-ban mintegy 37,2 % a 65–79 év közötti nyugdíjasok esetében; mivel a gondozási feladatok nők és férfiak közötti megoszlása még mindig egyenlőtlen az EU-ban; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemek közötti foglalkoztatottsági különbség 2018-ban 11,6 százalékpont volt, és ez a szám 2013 óta szinte változatlan; mivel az Unióban a nők átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, bár ez tagállamonként jelentősen eltér; mivel a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség az EU-28-ban mintegy 37,2 % a 65–79 év közötti nyugdíjasok esetében; mivel a gondozási feladatok nők és férfiak közötti megoszlása még mindig egyenlőtlen az EU-ban;

| G. | mivel a munkaerőpiaci szabályozási keretek kidolgozása és végrehajtása, az oktatási és képzési rendszerek és az aktív munkaerőpiaci politika vonatkozásában az ifjúsági munkanélküliség kezeléséért elsősorban a tagállamok felelősek; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkaerőpiaci szabályozási keretek kidolgozása és végrehajtása, az oktatási és képzési rendszerek és az aktív munkaerőpiaci politika vonatkozásában az ifjúsági munkanélküliség kezeléséért elsősorban a tagállamok felelősek;

| H. | mivel a ledolgozott munkaórák teljes száma 2013 óta mégha lassú ütemben is, de folyamatosan emelkedik; mivel az állandó és a teljes munkaidős foglalkoztatás aránya továbbra is emelkedik, miközben a részmunkaidős foglalkoztatás aránya csökken 2018-ban; mivel a részmunkaidőben foglalkoztatottak aránya az EU-ban a 2002. évi 15 %-ról 2017-ben 19 %-ra nőtt; mivel a részmunkaidős foglalkoztatás az EU-ban 2017-ben sokkal gyakoribb volt a nők körében (31 %), mint a férfiaknál (8 %); mivel a nem önkéntesen vállalt részmunkaidős munkavállalók száma még mindig nagyon magas, és 1,3 millióval több embert érint, mint 2008-ban; mivel a részmunkaidőben foglalkoztatottak aránya az EU-ban a 2002. évi 11 %-ról 2017-ben 13 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

H.

mivel a ledolgozott munkaórák teljes száma 2013 óta mégha lassú ütemben is, de folyamatosan emelkedik; mivel az állandó és a teljes munkaidős foglalkoztatás aránya továbbra is emelkedik, miközben a részmunkaidős foglalkoztatás aránya csökken 2018-ban; mivel a részmunkaidőben foglalkoztatottak aránya az EU-ban a 2002. évi 15 %-ról 2017-ben 19 %-ra nőtt; mivel a részmunkaidős foglalkoztatás az EU-ban 2017-ben sokkal gyakoribb volt a nők körében (31 %), mint a férfiaknál (8 %); mivel a nem önkéntesen vállalt részmunkaidős munkavállalók száma még mindig nagyon magas, és 1,3 millióval több embert érint, mint 2008-ban; mivel a részmunkaidőben foglalkoztatottak aránya az EU-ban a 2002. évi 11 %-ról 2017-ben 13 %-ra nőtt;

| I. | mivel egyes tagállamok olyan strukturális problémákkal néznek szembe a munkaerőpiacon, mint az alacsony részvételi arány, valamint készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a növekvő munkaerő-piaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség lenne az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

I.

mivel egyes tagállamok olyan strukturális problémákkal néznek szembe a munkaerőpiacon, mint az alacsony részvételi arány, valamint készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a növekvő munkaerő-piaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség lenne az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre;

| J. | mivel a munkanélküliségi ráta 2019 júniusában az EU-ban 6,3 %-ra, az euróövezetben pedig 7,5 %-ra csökkent; mivel ez a csökkenés valamennyi korcsoport, valamint a férfiak és a nők esetében egyaránt megfigyelhető; mivel e téren továbbra is nagyok a különbségek a tagállamok között, és a munkanélküliségi ráták eltérése a nemzeti és szubnacionális területeken 2007 óta tovább bővült; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is elfogadhatatlanul magas, 2019 áprilisában 14,2 %-os szinten állt, (2018-ban az EU-ban átlagosan 15,2 %, az euróövezetben pedig átlagosan 16,9 %), de a 2008-as válság előtti szintnél alacsonyabb; mivel a tagállamok közötti különbségek igen jelentősek; mivel átlagosan minden második munkanélküli álláskereső 12 hónapnál hosszabb ideig nem dolgozott, és a tartós munkanélküliségi ráta 3,8 %-kal meghaladja a válság előtti 2,9 %-os szintet; mivel a munkanélküliség továbbra is különösen magas a fogyatékossággal élő személyek körében; |
| --- | --- |

J.

mivel a munkanélküliségi ráta 2019 júniusában az EU-ban 6,3 %-ra, az euróövezetben pedig 7,5 %-ra csökkent; mivel ez a csökkenés valamennyi korcsoport, valamint a férfiak és a nők esetében egyaránt megfigyelhető; mivel e téren továbbra is nagyok a különbségek a tagállamok között, és a munkanélküliségi ráták eltérése a nemzeti és szubnacionális területeken 2007 óta tovább bővült; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is elfogadhatatlanul magas, 2019 áprilisában 14,2 %-os szinten állt, (2018-ban az EU-ban átlagosan 15,2 %, az euróövezetben pedig átlagosan 16,9 %), de a 2008-as válság előtti szintnél alacsonyabb; mivel a tagállamok közötti különbségek igen jelentősek; mivel átlagosan minden második munkanélküli álláskereső 12 hónapnál hosszabb ideig nem dolgozott, és a tartós munkanélküliségi ráta 3,8 %-kal meghaladja a válság előtti 2,9 %-os szintet; mivel a munkanélküliség továbbra is különösen magas a fogyatékossággal élő személyek körében;

| K. | mivel az Eurostat szerint 2017-ben 8,973 millió alulfoglalkoztatott részmunkaidős munkavállaló volt az EU-28-ban; mivel ezen felül 8,127 millióan álltak munkavégzés céljából rendelkezésre, azonban nem kerestek munkát, és további 2,289 millió ember keresett munkát, azonban rövid időn belül volt képes munkába állni; mivel összességében ez azt jelenti, hogy 2017-ben az EU 28 tagállamában 19,389 millió ember számított munkanélkülihez hasonlónak, anélkül, hogy bele lett volna számítva a munkanélküliségi rátába, és ez majdnem ugyanakkora mennyiség, mint a munkanélkülinek tekintett személyek száma (18,776 millió); |
| --- | --- |

K.

mivel az Eurostat szerint 2017-ben 8,973 millió alulfoglalkoztatott részmunkaidős munkavállaló volt az EU-28-ban; mivel ezen felül 8,127 millióan álltak munkavégzés céljából rendelkezésre, azonban nem kerestek munkát, és további 2,289 millió ember keresett munkát, azonban rövid időn belül volt képes munkába állni; mivel összességében ez azt jelenti, hogy 2017-ben az EU 28 tagállamában 19,389 millió ember számított munkanélkülihez hasonlónak, anélkül, hogy bele lett volna számítva a munkanélküliségi rátába, és ez majdnem ugyanakkora mennyiség, mint a munkanélkülinek tekintett személyek száma (18,776 millió);

| L. | mivel a horizontális és vertikális munkaerőpiaci szegmentáció és a dolgozói szegénység továbbra is fennáll és hatással van különösen a nőkre, az alacsony képzettségűekre, a fiatalokra és az idősekre, a fogyatékossággal élőkre, a nemzeti, nyelvi, etnikai és szexuális kisebbségekre, valamint a migráns háttérrel rendelkező személyekre; mivel 2016-ban a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája 48,1 %-kal az átlagos foglalkoztatási ráta alatt maradt; |
| --- | --- |

L.

mivel a horizontális és vertikális munkaerőpiaci szegmentáció és a dolgozói szegénység továbbra is fennáll és hatással van különösen a nőkre, az alacsony képzettségűekre, a fiatalokra és az idősekre, a fogyatékossággal élőkre, a nemzeti, nyelvi, etnikai és szexuális kisebbségekre, valamint a migráns háttérrel rendelkező személyekre; mivel 2016-ban a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája 48,1 %-kal az átlagos foglalkoztatási ráta alatt maradt;

| M. | mivel a tartós munkanélküliség aránytalanul sújtja a fiatalokat, az egyedülálló szülők, a nem hivatásos gondozók, a hosszú betegséggel, fogyatékossággal vagy egészségi problémákkal élő személyek, a migránsok, valamint az etnikai és vallási kisebbségekhez tartozók pedig a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén továbbra is sajátos akadályokkal és hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek a foglakoztatás valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

M.

mivel a tartós munkanélküliség aránytalanul sújtja a fiatalokat, az egyedülálló szülők, a nem hivatásos gondozók, a hosszú betegséggel, fogyatékossággal vagy egészségi problémákkal élő személyek, a migránsok, valamint az etnikai és vallási kisebbségekhez tartozók pedig a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén továbbra is sajátos akadályokkal és hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek a foglakoztatás valamennyi szakaszában;

| N. | mivel a minőségi foglalkoztatás fontos tényező a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; mivel a társadalom valamennyi azon tagját el kell érni, akik a legnagyobb mértékben kiszorultak a munkaerőpiacról és leginkább ki vannak téve a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának; |
| --- | --- |

N.

mivel a minőségi foglalkoztatás fontos tényező a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; mivel a társadalom valamennyi azon tagját el kell érni, akik a legnagyobb mértékben kiszorultak a munkaerőpiacról és leginkább ki vannak téve a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának;

| O. | mivel a betöltetlen álláshelyek aránya továbbra is nő, és a munkaerőpiaci kereslet és kínálat közötti eltérés továbbra is a munkanélküliség lényeges oka számos tagállamban; mivel a strukturális munkaerőhiány és a szakemberhiány számos ágazatot érint, például az idegenforgalmat, a hagyományos kézművességet és az ikt-ágazatot, ahol az uniós szakemberek iránti kereslet és kínálat közötti szakadék 2020-re várhatóan 500 000-re fog nőni; mivel szerint annak ellenére, hogy egyre nagyobb szakemberhiány tapasztalható, az uniós munkavállalók mintegy 39 %-a túlképzett és rossz minőségű munkahelyek csapdájába szorul; |
| --- | --- |

O.

mivel a betöltetlen álláshelyek aránya továbbra is nő, és a munkaerőpiaci kereslet és kínálat közötti eltérés továbbra is a munkanélküliség lényeges oka számos tagállamban; mivel a strukturális munkaerőhiány és a szakemberhiány számos ágazatot érint, például az idegenforgalmat, a hagyományos kézművességet és az ikt-ágazatot, ahol az uniós szakemberek iránti kereslet és kínálat közötti szakadék 2020-re várhatóan 500 000-re fog nőni; mivel szerint annak ellenére, hogy egyre nagyobb szakemberhiány tapasztalható, az uniós munkavállalók mintegy 39 %-a túlképzett és rossz minőségű munkahelyek csapdájába szorul;

| P. | mivel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (CEDEFOP) becslései szerint 2017-ben a munkaerőkészségek eloszlása nagyjából igazodott a munkaerőpiac képesítési követelményeihez, és a munkaerő-kínálat valamennyi képesítési típus esetében meghaladta a keresletet, és különösen magas volt az alacsony és középszintű képesítések esetében; mivel a képzett munkaerő iránti kereslet valószínűleg tovább nő, és a Cedefop legfrissebb előrejelzései szerint 2017 és 2025 között több mint 13 millió, magas iskolai végzettséget igénylő munkahelyet hoznak létre, míg az alacsony szintű képzettséget igénylő munkahelyek száma csaknem 6 millióval csökkenni fog; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (CEDEFOP) becslései szerint 2017-ben a munkaerőkészségek eloszlása nagyjából igazodott a munkaerőpiac képesítési követelményeihez, és a munkaerő-kínálat valamennyi képesítési típus esetében meghaladta a keresletet, és különösen magas volt az alacsony és középszintű képesítések esetében; mivel a képzett munkaerő iránti kereslet valószínűleg tovább nő, és a Cedefop legfrissebb előrejelzései szerint 2017 és 2025 között több mint 13 millió, magas iskolai végzettséget igénylő munkahelyet hoznak létre, míg az alacsony szintű képzettséget igénylő munkahelyek száma csaknem 6 millióval csökkenni fog;

| Q. | mivel a Cedefop előrejelzései 2025-ig mind a keresleti, mind a kínálati oldalon a készségek párhuzamos növekedését mutatja; mivel a készségkínálat azonban a készségkeresletnél kissé gyorsabban fog növekedni, például a csupán alapfokú vagy alsó középfokú végzettséggel rendelkezők aránya várhatóan csökkenni fog a 2017. évi 20,2 %-ról a 2025. évi 16,8 %-ra; míg az alacsony szintű képzettséggel rendelkező személyek munkahelyeinek aránya az előrejelzések szerint 18,4 %-ról 15,4 %-ra csökken, de ez a párhuzamos fejlődés nem gátolja meg a készségkereslet és -kínálat közötti esetleges eltérést, például a túlképzést; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Cedefop előrejelzései 2025-ig mind a keresleti, mind a kínálati oldalon a készségek párhuzamos növekedését mutatja; mivel a készségkínálat azonban a készségkeresletnél kissé gyorsabban fog növekedni, például a csupán alapfokú vagy alsó középfokú végzettséggel rendelkezők aránya várhatóan csökkenni fog a 2017. évi 20,2 %-ról a 2025. évi 16,8 %-ra; míg az alacsony szintű képzettséggel rendelkező személyek munkahelyeinek aránya az előrejelzések szerint 18,4 %-ról 15,4 %-ra csökken, de ez a párhuzamos fejlődés nem gátolja meg a készségkereslet és -kínálat közötti esetleges eltérést, például a túlképzést;

| R. | mivel a munkaerőpiac nagymértékben széttagolt, és minden egyes szegmensnek megvannak a maga sajátosságai; |
| --- | --- |

R.

mivel a munkaerőpiac nagymértékben széttagolt, és minden egyes szegmensnek megvannak a maga sajátosságai;

| S. | mivel több mint minden ötödik európai esetében fennáll a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázata; mivel történt némi előrelépés az Európa 2020 stratégia szegénységgel kapcsolatos célkitűzése felé, és 2008 óta 5,6 millióval csökkent a szegénység, ám az a cél, hogy szegénység 2020-ig legalább 20 millióval csökkenjen, még mindig messze van, 113 millióan továbbra is veszélyben vannak; mivel a sérülékenyebb csoportok, például a gyermekek, az egyedülálló szülők, a fogyatékossággal élők, a krónikus fizikai és mentális egészségügyi állapotban lévők, a migránsok, a romák, az etnikai kisebbségek, a tartós munkanélküliek és a hajléktalanok körében nagyobb a szegénység szintje; mivel az egész EU-ban gyorsan növekszik a dolgozói szegénység rátája (9,6 %), és egyre mélyül a szegénységi és egyenlőtlenségi szakadék; mivel a szociális transzferek (a nyugdíjakat leszámítva) számos tagállamban jelentős hatással vannak a szegénység csökkentésére, átlagosan 32,4 %-kal 2017-ben; mivel ez a hatás 2010 óta minden évben csökkent (kivéve 2013-ban), és a tagállamok közötti különbségek jelentősek; |
| --- | --- |

S.

mivel több mint minden ötödik európai esetében fennáll a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázata; mivel történt némi előrelépés az Európa 2020 stratégia szegénységgel kapcsolatos célkitűzése felé, és 2008 óta 5,6 millióval csökkent a szegénység, ám az a cél, hogy szegénység 2020-ig legalább 20 millióval csökkenjen, még mindig messze van, 113 millióan továbbra is veszélyben vannak; mivel a sérülékenyebb csoportok, például a gyermekek, az egyedülálló szülők, a fogyatékossággal élők, a krónikus fizikai és mentális egészségügyi állapotban lévők, a migránsok, a romák, az etnikai kisebbségek, a tartós munkanélküliek és a hajléktalanok körében nagyobb a szegénység szintje; mivel az egész EU-ban gyorsan növekszik a dolgozói szegénység rátája (9,6 %), és egyre mélyül a szegénységi és egyenlőtlenségi szakadék; mivel a szociális transzferek (a nyugdíjakat leszámítva) számos tagállamban jelentős hatással vannak a szegénység csökkentésére, átlagosan 32,4 %-kal 2017-ben; mivel ez a hatás 2010 óta minden évben csökkent (kivéve 2013-ban), és a tagállamok közötti különbségek jelentősek;

| T. | mivel a minőségi és megfizethető lakhatáshoz és egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés alapvető társadalmi szükséglet; |
| --- | --- |

T.

mivel a minőségi és megfizethető lakhatáshoz és egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés alapvető társadalmi szükséglet;

| U. | mivel a szociális védelmi rendszerek hatóköre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés továbbra is hiányos; mivel új munkaformák jelentek meg, például a platformalapú munkavégzés és az önfoglalkoztatás; szükségessé válik a hagyományosan teljes munkaidőben és határozatlan idejű szerződéssel dolgozók fedezetére szabott szociális védőrendszer kiigazítása; mivel különösen az atipikus munkavállalók gyakran nem férnek hozzá teljes mértékben a szociális védelemhez, és sok önfoglalkoztató nem vagy csak korlátozott mértékben rendelkezik lefedettséggel; mivel a színlelt önfoglalkoztatás továbbra is fennáll, bizonytalanságot, kiszolgáltatottságot és labilitást okoz, és különösen a kiszolgáltatott csoportokat érinti; szociális védelemhez való hozzáférése hiánya veszélyezteti a munkavállalók jóllétét és a munkaerőpiacok működését; |
| --- | --- |

U.

mivel a szociális védelmi rendszerek hatóköre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés továbbra is hiányos; mivel új munkaformák jelentek meg, például a platformalapú munkavégzés és az önfoglalkoztatás; szükségessé válik a hagyományosan teljes munkaidőben és határozatlan idejű szerződéssel dolgozók fedezetére szabott szociális védőrendszer kiigazítása; mivel különösen az atipikus munkavállalók gyakran nem férnek hozzá teljes mértékben a szociális védelemhez, és sok önfoglalkoztató nem vagy csak korlátozott mértékben rendelkezik lefedettséggel; mivel a színlelt önfoglalkoztatás továbbra is fennáll, bizonytalanságot, kiszolgáltatottságot és labilitást okoz, és különösen a kiszolgáltatott csoportokat érinti; szociális védelemhez való hozzáférése hiánya veszélyezteti a munkavállalók jóllétét és a munkaerőpiacok működését;

| V. | mivel a Számvevőszék ajánlásaival összhangban az uniós ifjúsági garanciát tovább kell javítani a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő valamennyi fiatal (NEET-fiatal) támogatása érdekében; |
| --- | --- |

V.

mivel a Számvevőszék ajánlásaival összhangban az uniós ifjúsági garanciát tovább kell javítani a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő valamennyi fiatal (NEET-fiatal) támogatása érdekében;

| W. | mivel a társadalmi-gazdasági helyzet hatással van a várható élettartam terén tapasztalható különbségekre; mivel ezek az eltérések nagymértékben tükrözik a kockázati tényezőknek való kitettség (többek között munkahelyen) közötti különbségeket, mivel az alacsony jövedelmű háztartásokban nagyobb valószínűséggel tapasztalhatók kielégítetlen egészségügyi szükségletek, mint a magas jövedelmű háztartásokban; mivel ezért fontos, hogy a foglalkoztatási és szociális politikákban még inkább előmozdítsuk és figyelembe vegyük az egészségügyi tényezőket; |
| --- | --- |

W.

mivel a társadalmi-gazdasági helyzet hatással van a várható élettartam terén tapasztalható különbségekre; mivel ezek az eltérések nagymértékben tükrözik a kockázati tényezőknek való kitettség (többek között munkahelyen) közötti különbségeket, mivel az alacsony jövedelmű háztartásokban nagyobb valószínűséggel tapasztalhatók kielégítetlen egészségügyi szükségletek, mint a magas jövedelmű háztartásokban; mivel ezért fontos, hogy a foglalkoztatási és szociális politikákban még inkább előmozdítsuk és figyelembe vegyük az egészségügyi tényezőket;

| X. | mivel úgy tűnik, hogy a kollektív tárgyalások közbenső szintjei szűkítettebb béreloszlást eredményeznek; mivel a kollektív tárgyalások gyengülése számos tagállamban egybeesik az alacsony bérezésű munkavállalók (például a mediánbér kétharmada alatt fizetett munkavállalók) számának növekedésével; |
| --- | --- |

X.

mivel úgy tűnik, hogy a kollektív tárgyalások közbenső szintjei szűkítettebb béreloszlást eredményeznek; mivel a kollektív tárgyalások gyengülése számos tagállamban egybeesik az alacsony bérezésű munkavállalók (például a mediánbér kétharmada alatt fizetett munkavállalók) számának növekedésével;

| Y. | mivel a jó mentális egészség az egyén jóllétének kritikus részét képezi; mivel 2016-ban az uniós tagállamokban az emberek több mint egyhatodának mentális egészségügyi problémája volt; mivel minden uniós tagországban jellemző, hogy a krónikus depresszióval diagnosztizált személyek sokkal kisebb valószínűséggel állnak foglalkoztatásban; |
| --- | --- |

Y.

mivel a jó mentális egészség az egyén jóllétének kritikus részét képezi; mivel 2016-ban az uniós tagállamokban az emberek több mint egyhatodának mentális egészségügyi problémája volt; mivel minden uniós tagországban jellemző, hogy a krónikus depresszióval diagnosztizált személyek sokkal kisebb valószínűséggel állnak foglalkoztatásban;

| Z. | mivel a mentális betegségek teljes költsége Unió-szerte több mint 600 milliárd EUR-t, azaz a GDP több mint 4 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

Z.

mivel a mentális betegségek teljes költsége Unió-szerte több mint 600 milliárd EUR-t, azaz a GDP több mint 4 %-át teszi ki;

| AA. | mivel a háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme egy főre számítva 2017-ben meghaladta a 2008. évi válság előtti szintet az euróövezetben, bár nyolc tagállamban vagy számos régióban nem ez volt a helyzet; mivel a háztartások összesített jövedelme a GDP-nél lassabban nőtt, ami azt jelzi, hogy a fellendülésből származó jövedelmek csak bizonyos mértékben jutottak el a háztartásokba, és azt sugallja, hogy a közelmúltbeli növekedés nem inkluzív; mivel reálértékben az átlagbérek sok tagállamban továbbra is elmaradnak a válság előtti szintektől, és növekedésük 2017-ben a termelékenység bővülése alatt maradt; mivel a jövedelmi egyenlőtlenség gyakran összefügg az oktatáshoz, a képzéshez és a szociális védelemhez való egyenlőtlen hozzáféréssel; |
| --- | --- |

AA.

mivel a háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme egy főre számítva 2017-ben meghaladta a 2008. évi válság előtti szintet az euróövezetben, bár nyolc tagállamban vagy számos régióban nem ez volt a helyzet; mivel a háztartások összesített jövedelme a GDP-nél lassabban nőtt, ami azt jelzi, hogy a fellendülésből származó jövedelmek csak bizonyos mértékben jutottak el a háztartásokba, és azt sugallja, hogy a közelmúltbeli növekedés nem inkluzív; mivel reálértékben az átlagbérek sok tagállamban továbbra is elmaradnak a válság előtti szintektől, és növekedésük 2017-ben a termelékenység bővülése alatt maradt; mivel a jövedelmi egyenlőtlenség gyakran összefügg az oktatáshoz, a képzéshez és a szociális védelemhez való egyenlőtlen hozzáféréssel;

| AB. | mivel a 2018. évi Eurobarométer felmérés szerint a társadalmi-gazdasági helyzet és a környezetvédelmi kérdések képezik az uniós polgárok legfontosabb személyes aggályait; |
| --- | --- |

AB.

mivel a 2018. évi Eurobarométer felmérés szerint a társadalmi-gazdasági helyzet és a környezetvédelmi kérdések képezik az uniós polgárok legfontosabb személyes aggályait;

| AC. | mivel az olyan globális fejlemények, mint a digitalizáció és az ökológiai átmenet, hangsúlyozzák a közös uniós megközelítés sürgősségét; mivel ezek a globális kihívások különböző módokon érintik a régiókat és a területeket; mivel a társadalmi párbeszéd, a szociális partnerek és a civil társadalom szerepe döntő fontosságú az inkluzív átmenet szempontjából; mivel a szociális partnerek politikai döntéshozatalba való bevonása számos tagállamban még mindig alacsony szintű; |
| --- | --- |

AC.

mivel az olyan globális fejlemények, mint a digitalizáció és az ökológiai átmenet, hangsúlyozzák a közös uniós megközelítés sürgősségét; mivel ezek a globális kihívások különböző módokon érintik a régiókat és a területeket; mivel a társadalmi párbeszéd, a szociális partnerek és a civil társadalom szerepe döntő fontosságú az inkluzív átmenet szempontjából; mivel a szociális partnerek politikai döntéshozatalba való bevonása számos tagállamban még mindig alacsony szintű;

| AD. | mivel a teljes CO2-kibocsátás közel 90 %-áért felelős gazdasági ágazatok a munkaerő mintegy 25 %-át foglalkoztatják az EU-ban; mivel e munkaerő átképzése fontos részét képezi a fenntartható gazdaságra való átállásnak; |
| --- | --- |

AD.

mivel a teljes CO2-kibocsátás közel 90 %-áért felelős gazdasági ágazatok a munkaerő mintegy 25 %-át foglalkoztatják az EU-ban; mivel e munkaerő átképzése fontos részét képezi a fenntartható gazdaságra való átállásnak;

| AE. | mivel az ambiciózus éghajlat-politikák munkahelyeket és növekedést generálnak, és pozitív hatással vannak a jóllétre; mivel az előrejelzések szerint a Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása további 1,2 millió munkahelyet fog teremteni az EU-ban 2030-ig, a már várt 12 millió új munkahely mellett; |
| --- | --- |

AE.

mivel az ambiciózus éghajlat-politikák munkahelyeket és növekedést generálnak, és pozitív hatással vannak a jóllétre; mivel az előrejelzések szerint a Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása további 1,2 millió munkahelyet fog teremteni az EU-ban 2030-ig, a már várt 12 millió új munkahely mellett;

| AF. | mivel a 2011–2018-as országspecifikus ajánlások csupán 9 %-a valósult meg teljes mértékben, míg 17 %-uk jelentős előrelépést ért el, 44 %-uk tett némi előrelépést, 25 %-uk csak korlátozott haladást ért el, 5 %-uk pedig egyáltalán nem ért el előrehaladást; |
| --- | --- |

AF.

mivel a 2011–2018-as országspecifikus ajánlások csupán 9 %-a valósult meg teljes mértékben, míg 17 %-uk jelentős előrelépést ért el, 44 %-uk tett némi előrelépést, 25 %-uk csak korlátozott haladást ért el, 5 %-uk pedig egyáltalán nem ért el előrehaladást;

| AG. | mivel 2019-ben a Bizottság 15 tagállamnak tett ajánlásokat az egészségügyi ellátás hatékonyságának, hozzáférhetőségének és fenntarthatóságának javítására; |
| --- | --- |

AG.

mivel 2019-ben a Bizottság 15 tagállamnak tett ajánlásokat az egészségügyi ellátás hatékonyságának, hozzáférhetőségének és fenntarthatóságának javítására;

| AH. | mivel az átlagos lakhatási költségek és a pénzügyi terhek csökkentek az EU-ban, de a megfelelő és megfizethető lakások hiánya számos tagállamban továbbra is egyre nagyobb problémát jelent; mivel 2017-ben minden tizedik európai polgár a háztartás rendelkezésére álló jövedelmének legalább 40 %-át vagy többet lakásköltségekre költötte; |
| --- | --- |

AH.

mivel az átlagos lakhatási költségek és a pénzügyi terhek csökkentek az EU-ban, de a megfelelő és megfizethető lakások hiánya számos tagállamban továbbra is egyre nagyobb problémát jelent; mivel 2017-ben minden tizedik európai polgár a háztartás rendelkezésére álló jövedelmének legalább 40 %-át vagy többet lakásköltségekre költötte;

| AI. | mivel egy jól működő szociális párbeszéd az európai szociális piacgazdaság kulcseleme, amely erősíti a társadalmi kohéziót és csökkenti a társadalmi konfliktusokat a munkavállalók, a munkáltatók és a kormányok közös érdekeit egyaránt szolgálva; mivel a társadalmi párbeszéd és a kollektív tárgyalások kulcsfontosságúak az olyan politikák kidolgozásához és végrehajtásához, amelyek képesek javítani a munkakörülményeket és a foglalkoztatási feltételeket; |
| --- | --- |

AI.

mivel egy jól működő szociális párbeszéd az európai szociális piacgazdaság kulcseleme, amely erősíti a társadalmi kohéziót és csökkenti a társadalmi konfliktusokat a munkavállalók, a munkáltatók és a kormányok közös érdekeit egyaránt szolgálva; mivel a társadalmi párbeszéd és a kollektív tárgyalások kulcsfontosságúak az olyan politikák kidolgozásához és végrehajtásához, amelyek képesek javítani a munkakörülményeket és a foglalkoztatási feltételeket;

| AJ. | mivel a civil társadalmi szervezetek lényeges mértékben hozzájárulnak a társadalmi befogadás érdekében nyújtott szolgáltatásokhoz, valamint ahhoz, hogy számos nézetet képviseljenek a szakpolitikai döntéshozatalban; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a civil társadalmi szervezetek lényeges mértékben hozzájárulnak a társadalmi befogadás érdekében nyújtott szolgáltatásokhoz, valamint ahhoz, hogy számos nézetet képviseljenek a szakpolitikai döntéshozatalban;

| 1. | megjegyzi, hogy bár az EU gazdasági feltételei jelenleg kedvezőek és az általános foglalkoztatás folyamatosan növekszik, továbbra is kulcsfontosságú az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem, illetve a NEET-fiatalok problémáinak gördülékeny megoldása, és még mindig sok a sürgős tennivaló a hosszú távú munkanélküliség, a munkaerőpiaci szegmentáció és az egyenlőtlenségek, a sérülékeny csoportok befogadása, a dolgozói szegénység és a termelékenység terén, különösen az esetleges globális gazdasági lassulással vagy recesszióval összefüggésben; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a reálbérek uniós szintű növekedése alatta marad annak, amit a pozitív munkaerőpiac és a gazdasági teljesítmény alapján várni lehetne; felhívja a Bizottságot, hogy ismertessen egy európai munkanélküliségi viszontbiztosítási rendszert a polgárok védelme és külső sokkhatások során az államháztartásokra nehezedő nyomás csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság 2019. évi országspecifikus ajánlásait, és üdvözli a beruházásokra helyezett nagyobb hangsúlyt; megjegyzi, hogy a 2018-ig kiadott országspecifikus ajánlások közel egyharmadát nem hajtották végre; megjegyzi, hogy a munkaügyi kapcsolatokat és a foglalkoztatásvédelmet szabályozó jogszabályokra vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtása terén jelentős mértékű előrelépés történt; sajnálatát fejezi ki, hogy az egészségügyre és a hosszú távú gondozásra vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtása különösen lassan halad, és hogy a 2018. évi országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos előrelépés az előző évek teljesítményénél rosszabb, és sürgeti a Bizottságot, hogy az euróövezetben való tagságuktól függetlenül gyakoroljon kellő nyomást a tagállamokra az ajánlások végrehajtása érdekében; úgy véli, hogy a jövőorientált reformok határozott végrehajtása kulcsfontosságú az uniós gazdaságok növekedési potenciáljának erősítéséhez, a társadalmi befogadás ösztönzéséhez, illetve valamennyi uniós polgár szociális jogainak és jólétének javításához; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy kövessék az arra vonatkozó ajánlásokat, hogy a munkát terhelő adókat a fenntartható növekedés szempontjából kevésbé káros egyéb tényezőkre csoportosítsák át; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a foglalkoztatás terén továbbra is jelentős különbségek vannak az országok, régiók és népességcsoportok között, így alakulnak ki olyan országok, régiók és lakossági csoportok, amelyek fő, sőt egyetlen versenyelőnye az EU munkaerőpiacán az alacsony jövedelem és/vagy méltatlan munkafeltételek; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell a konkrét foglalkoztatási politikák végrehajtását a demográfiai hátrányban lévő régiók – például az elnéptelenedett régiók vagy a gyéren lakott régiók – által tapasztalt korlátok és nehézségek kezelése érdekében, különös tekintettel a mezőgazdasági ágazatra, azzal a céllal, hogy előmozdítsák munkahelyteremtési kapacitásukat és azon képességüket, hogy gazdasági értéket teremtsenek a vidéki területeken; úgy véli, hogy növelni kell a foglalkoztatási rátát és a jövedelmet, valamint elő kell mozdítani a tisztességes munkahelyek teremtését az Európa 2020 stratégiában célként kitűzött legalább 75 %-os foglalkoztatási ráta elérése érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy sok tagállamban a háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme egy főre számítva még mindig elmarad a válság előtti, 2008-as szinttől; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek többet az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy olyan jól megtervezett munkaerőpiaci politikákra és reformokra van szükség, amelyek minőségi munkahelyeket teremtenek olyan intézkedések elfogadása révén, amelyek megfelelő minimálbéreket és méltányos javadalmazást biztosítanak, védik és előmozdítják az alkalmazottak egészségét és jóllétét, előtérbe helyezik a munkanélküliek visszailleszkedését, előmozdítják az esélyegyenlőséget és többek között a közszférában dolgozó munkavállalók egyenlő elbírálását és jogait, elősegítik a munkaerőpiachoz és a szociális védelemhez való egyenlő hozzáférést mindenki számára, elősegítik a munkavállalói mobilitást, figyelembe veszik a vidéki és elszigetelt területeket, valamint kezelik az egyenlőtlenségeket és a nemek közötti egyensúlyhiányt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nagy aggodalommal veszi tudomásul az ifjúsági munkanélküliség számos tagállamban magas arányát és az újonnan foglalkoztatott fiatal munkavállalók sebezhetőségét; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kezeljék prioritásként a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet, és teljes mértékben használják ki az olyan pénzügyi eszközöket, mint az ifjúsági garancia és az olyan uniós programokat, mint az Erasmus +, valamint hozzanak egyedi intézkedéseket az ifjúsági munkanélküliség kezelésére, továbbá mozdítsák elő a fiatalok foglalkoztatását; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sok európai szándéka ellenére dolgozik részmunkaidőben; megjegyzi, hogy ez hátrányosan érinti szociális védelmüket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a nők munkaerőpiaci részvétele továbbra is emelkedik, de aggodalommal állapítja meg, hogy a nemek közötti szakadék a foglalkoztatásban 2013 óta szinte változatlan, és a nemek közötti egyenlőtlenségek a foglalkoztatás és a bérek tekintetében továbbra is jelentős mértékben fennállnak; aggodalommal állapítja meg, hogy a nők felülreprezentáltak az alacsonyabban fizetett ágazatokban, és gyakrabban dolgoznak olyan munkahelyeken, ahol túlképzettek; megjegyzi, hogy néhány tagállam lépéseket tett a nemek közötti bérszakadék kezelésére; sürgeti valamennyi tagállamot, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a nemek közötti bérszakadék, a nemek közötti nyugdíjszakadék és a munkavállalástól visszatartó tényezők csökkentése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon a bérek átláthatóságáról szóló irányelvet a nemek közötti bérszakadék gyors megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 3 év és iskolaköteles kor közötti gyermekek számára a gyermekgondozási szolgáltatások 90 %-os rendelkezésre állásával kapcsolatos barcelonai célok nem teljesülnek; sürgeti valamennyi tagállamot, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása, valamint a megfizethető gyermekgondozáshoz, a korai gyermekgondozáshoz és a hosszú távú gondozáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a képzést és a munkafeltételeket ezekben (valamint az egészségügyi) szolgáltatásokban; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen és gyorsan hajtsák végre a szülők és gondviselők vonatkozásában a munka és a családi élet közötti egyensúlyról szóló, nemrégiben elfogadott irányelvet, és ösztönözzék, hogy több férfi éljen a fizetett családi szabadság lehetőségével; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi a nyitott, versenyképes és dinamikus egységes piac létrehozására irányuló országspecifikus ajánlásokat, ami kulcsfontosságú a termelékenység ösztönzése, a növekedés elősegítése és a foglalkoztatási lehetőségek biztosítása szempontjából; hangsúlyozza e tekintetben annak fontosságát, hogy a jólét növekedése méltányos módon érintsen mindenkit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a termelékenységet olyan reformok révén, amelyek megszüntetik a túlzott szabályozást; kiemeli, hogy a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba való beruházások nemcsak a munkahelyek minőségét és a munkavállalók jóllétét javítják, hanem pozitív hatást gyakorolnak az európai gazdaság termelékenységére és versenyképességére is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat arra, hogy fel kell lépni az életkor alapján történő munkaerőpiaci megkülönböztetés ellen, például a fiatalabb és az idősebb generációk közötti különbségek áthidalása, többek között a közszférában a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvre (30) való figyelemfelhívás, az egész életen át tartó tanulás lehetőségeihez való, személyre szabott tanfolyamokon és képzéseken keresztül megvalósított hozzáférés biztosítása, a nyugdíjszakadék elleni küzdelem, valamint az idősebb uniós polgárok körében a mobilitási és a készségek cseréjéra irányuló programok előmozdítása révén; megjegyzi, hogy az idősebb és az alacsonyabb iskolai végzettségű munkavállalók sokkal kisebb valószínűséggel vesznek részt az egész életen át tartó tanulási programokban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az e trend megváltoztatása érdekében tett erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az idősebb munkavállalókra és azokra a politikákra, amelyek növelik a támogatást, és lehetővé teszik az egész életen át tartó aktív társadalmat, különösen a 50 év feletti munkavállalókat megcélozva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a munkaerőpiacon az etnikai csoportok elleni megkülönböztetéssel, valamint a fizetések és a nyugdíjak terén jelentkező különbségekkel szemben; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hosszú távú tervezési stratégiát az etnikai kisebbségek munkaerő-piaci beilleszkedésére a kirekesztés kockázatának enyhítése érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tudatosság növelése, a sokféleségi stratégiák végrehajtása, valamint a megkülönböztetésre vonatkozó megbízható, lebontott adatok gyűjtése és elemzése révén fokozzák az etnikai, nemzetiségi hovatartozáson vagy kisebbségi nyelven alapuló megkülönböztetéssel szembeni erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a munkaerőpiacról leginkább kiszorult csoportok – például a gyermeküket egyedül nevelő szülők, a nem hivatásos gondozók, a tartós betegséggel, fogyatékossággal, egészségi problémákkal vagy összetett krónikus betegségekkel küzdő személyek, a migránsok és a menekültek, valamint az etnikai és vallási kisebbségekhez tartozó személyek – további munkaerőpiaci integrációjára, valamint jobb társadalmi integrációjára irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiában, és különösen az akadálymentesítésről szóló (EU) 2019/882 irányelvben (31) tett előrelépést; hangsúlyozza azonban, hogy többet kell tenni; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fogyatékossággal élők továbbra is következetesen hátrányos helyzetben vannak a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás terén; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkoztatási, oktatási és szociális politikáikban továbbra is dolgozzanak ki egyedi intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a fogyatékossággal, valamint a tartós és krónikus betegséggel – köztük a mentális és pszichoszociális fogyatékossággal – élők tényleges integrációját; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a támogató intézkedéseken túlmenve biztosítsanak több foglalkoztatási ösztönzőt, jobb hozzáférhetőséget és ésszerű megoldásokat (32), többek között teljes mértékben kihasználva a digitalizáció kínálta gazdasági és társadalmi befogadási lehetőségeket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy új foglalkoztatási formák jelentek meg, beleértve a digitalizáció és az automatizálás által kiváltott átalakulást is; hangsúlyozza, hogy ezek a tendenciák egyszerre nyújtanak előnyöket és kihívásokat; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás politikáinak fontosságát annak érdekében, hogy a munkavállalók felkészülhessenek a munkaerőpiaci átmenetekre; hangsúlyozza a társadalmi párbeszéd fontosságát, különösen az e kihívások kezelésére irányuló további stratégiák kidolgozása során; megjegyzi, hogy ez az átalakulás atipikus és bizonytalan foglalkoztatást eredményezhet; aggodalommal állapítja meg, hogy az atipikus munkavállalók és számos önálló vállalkozó nem rendelkezik elegendő hozzáféréssel a szociális védelmi rendszerekhez, ideértve a fizetett szabadságot és pihenőnapokat is; hangsúlyozza, hogy a színlelt önfoglalkoztatás tartós probléma, amellyel foglalkozni kell; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket e kérdések kezelésére, különösen a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló, 2018. december 6-i tanácsi ajánlást követően; üdvözli ezt az ajánlást első lépésként, de hangsúlyozza, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy mindenki számára biztosított legyen a szociális védelemhez való hozzáférés; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy az EU-ban az online platformalapú munkavégzés az elmúlt két évben több mint 25 % -kal nőtt, és ma már csaknem 5 millió munkavállalót érint, és hogy a platformtranzakciók egyharmadát határokon átnyúlóan bonyolítják le; rámutat arra, hogy a platform-munkavállalók gyakran nem részesei a szociális védelmi rendszereknek; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak jobb és összehangoltabb adatokat kell gyűjteniük a platform-munkavállalók számáról, foglalkoztatási helyzetéről, munkaköréről és jövedelméről; összehangolt uniós kezdeményezésre szólít fel annak érdekében, hogy valamennyi platform-munkavállaló számára – foglalkoztatási státuszuktól függetlenül – biztosítsák a szociális biztonsági jogokat és a munkajogokat, valamint hogy a kollektív szerződések hatályát terjesszék ki a platform-munkavállalókra is; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az új kommunikációs technológiák és a munkaszervezés rugalmassága gyakran hosszabb munkaidőt eredményez, és átfedést mutat a munka, a magánélet és a személyes idő között; külön kiemeli, hogy meg kell teremteni a digitális kikapcsolódáshoz való jogot, és meg kell vizsgálni az időszegénység és a munkaidő feletti autonómia fogalmát; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a ma és a holnap gazdasági, társadalmi és ökológiai kihívásainak leküzdéséhez, valamint a digitalizáció és a gazdaság zöldítése által kínált lehetőségek teljes körű kihasználásához szükség van a munkaerőpiac igényei szerinti készségek és jártasságok, köztük a humán készségek fejlesztését elvégző oktatási és képzési rendszerek átalakítására; úgy véli, hogy a szakemberhiány és a strukturális munkaerőhiány jelentős beruházási akadályt jelenthet; hangsúlyozza, hogy a megfelelő készségek elsajátítása érdekében javítani kell az oktatás, a képzés és a szakképzés minőségét, rendelkezésre állását, inkluzivitását, megfizethetőségét és hozzáférhetőségét, továbbá javítani kell a képesítések kölcsönös elismerését; hangsúlyozza, hogy fontos ösztönözni a vállalkozásokat a képzésbe való befektetés növelésére; hangsúlyozza, hogy az erős társadalmi kohézió szempontjából kulcsfontosságú az oktatásba való befektetés; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a korai iskolaelhagyók kérdésével; felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak kettős stratégiát a többségi oktatás inkluzívvá tétele és a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévők felé irányuló célzott programok biztosítása formájában; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák és ösztönözzék a beruházásokat a továbbképzés és az átképzés, illetve az átfogó képzés terén a digitális, szakmai és vállalkozói készségek oktatását illetően, figyelembe véve a digitális gazdaság és egy zöldebb gazdaság felé történő elmozdulást, valamint számos országban és régióban a képzett műszaki szakemberek iránti keresletet is; hangsúlyozza, hogy a jó munka- és foglalkoztatási feltételek döntő szerepet játszanak a szakképzett munkaerő bevonzásában; |
| --- | --- |

18.

| 19. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy kellő időben erőfeszítéseket kell tenni a digitalizáció kezelése érdekében, hogy az EU egészének fel kell gyorsítania a folyamatot, és hogy jobban össze kell hangolni az uniós, a tagállami és a regionális politikákat, össze kell vonni az állami és magánforrásokat a beruházások növelése és a digitális gazdaság és társadalom terén erősebb szinergiák kialakítása érdekében; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a szolgáltatások hatékony és méltányos digitális átalakulását, és hogy senki sem maradhat le; hangsúlyozza, hogy a digitális jártassággal kapcsolatos programoknak foglalkozniuk kell a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatos kérdésekkel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás és a zöldebb gazdaságra való átállás előtt álló kihívások megkövetelik a társadalom, a munkavállalók és a vállalkozások támogatását, hogy segítsenek nekik megbirkózni ezekkel az alapvető átalakulásokkal, különös hangsúlyt fektetve a leginkább érintett régiókra, a képzés és az oktatás javítása révén a készségek alkalmazkodása és új munkahelyek létrehozása érdekében a környezetvédelmi és a digitális ágazatokban; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjaira, köztük a szegénység vagy a rendkívüli nélkülözés kockázatának kitett emberekre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy a készségek növekvő kihasználása és képzése a hozzáadott értékteremtéshez és versenyképességhez kapcsolódik, és a készségek fejlesztésébe történő beruházás révén a gazdasági növekedés előmozdítását célzó uniós politikák középpontjában kell állnia; rámutat arra, hogy bár a készségek a növekedés szükséges előfeltételei, önmagukban nem elegendőek; ezért kiegészítő intézkedésekre szólít fel az alapoktatásba és képzésbe való beruházást követően annak érdekében, hogy minőségi munkahelyeket hozzanak létre és alakítsanak ki a munkaerőpiacon, amelyek a lehető legjobban kiaknázhatják a munkavállalók készségeit. |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Európában tartósan magas az alapszintű számolási és olvasási készségekkel nem rendelkező emberek száma, mivel ez alapvető követelmény a társadalomban és a munkaerőpiacon való aktív részvételhez; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak határozott intézkedéseket az alapkészségek képzésére irányuló rendelkezések megerősítésére, különösen a társadalom peremére szorult csoportok számára; hangsúlyozza a nem formális és az informális tanulás érvényesítésére vonatkozó szilárd rendelkezések fontosságát annak érdekében, hogy garantálják a készségek és kompetenciák legszélesebb körű elismerését, és hogy előmozdítsák a különböző oktatási és képzési útvonalak közötti rugalmasságot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak ösztönzőket és tartsanak fenn technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy növeljék a fiatalok munkavállalási lehetőségeit foglalkoztatási programok, a fiatal vállalkozók az EntreComp révén történő támogatása, magas színvonalú gyakornoki programok, valamint nyelvi és szakképzés révén – többek között a tagállamok iskolai tantervein keresztül –, szoros együttműködésben a vállalkozókkal, a kutatói közösséggel és más érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy az üzemeltetők folyamatos képzése, a magasan képzett tanácsadók és oktatók bevonása, valamint a munkaerőpiac egyes kategóriáira vonatkozó célzott szakpolitikák végrehajtása révén minden területi szinten erősítsék meg és korszerűsítsék az állami foglalkoztatási szolgálatokat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy az Unió társadalmi és gazdasági céljainak egyforma prioritást és költségvetési támogatást kell élvezniük a következő költségvetésben, valamint hogy az európai szemeszter folyamatát a szociális politikákkal foglalkozó uniós és tagállami illetékes szervek bevonásával annak teljes időtartama alatt meg kell erősíteni; sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg az euróövezet tagjaira vonatkozó országspecifikus ajánlásokat egy olyan mátrixkeretrendszer létrehozásával, amelyben a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos szociális politikákat – mint például az oktatáshoz, az egészségügyhöz, a táplálkozáshoz, a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz és a szociális jogok megőrzéséhez való hozzáférés – olyan szociális szegmensekre lebontva elemezzük, mint a gyermekek, a fiatalok, az idősek, a kisebbségek, a migránsok, a fogyatékossággal élő személyek, ezért sokkal pontosabb képet alkothatnak a tagállamok gazdasági és szociális helyzetéről, és megvizsgálhatják az országspecifikus ajánlások ezen új összetevőjének az euróövezeten kívüli tagokra történő esetleges kiterjesztését; rámutat arra, hogy az országspecifikus ajánlásoknak összhangban kell lenniük a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi uniós célkitűzésekkel, és erősíteniük kell egymást, ahelyett, hogy ellentmondjanak egymásnak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg egy európai fenntarthatósági stratégiát a társadalmi, gazdasági és éghajlati kihívások együttes kezelésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szociális jogokat azáltal, hogy – adott esetben a pénzügyi eszközökre vonatkozó – jogszabályjavaslatok és azok felülvizsgálata révén végrehajtják a szociális jogok európai pillérét a Szerződésekben meghatározott hatásköreiken belül; |
| --- | --- |

25.

| 26. | alapvető fontosságúnak tartja az Európai Unió szociális dimenziójának megfogalmazását és véglegesítését; ezért úgy véli, hogy elengedhetetlen teljes mértékben biztosítani a tisztességes életkörülményekhez, a megfelelő lakhatáshoz, a hatékony és hozzáférhető egészségügyi rendszerhez, valamint a tartós gondozáshoz való jogot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli, hogy a jól működő szociális párbeszéd kulcsfontosságú eszköz a munkafeltételek kialakításában, különböző szintű szereplők bevonásával, egyensúlyt teremtve a munkavállalók és a munkáltatók érdekei között, és egyaránt hozzájárul a gazdasági versenyképességhez és a társadalmi kohézióhoz; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék tovább a szociális párbeszédet egész Európában, hogy kiegyensúlyozzák a munkaügyi kapcsolatokat, és szükség esetén megerősítsék a kollektív tárgyalási lehetőségeket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szegénység még mindig elfogadhatatlanul magas; hangsúlyozza, hogy a gazdasági visszaesés idején nagyobb a szegénység kockázata; hangsúlyozza, hogy miközben az EU-ban 2017-ben tovább csökkent a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők száma, az EU-ban mintegy 113 millió, az euróövezetben pedig 74 millió volt a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők száma 2017-ben; sajnálja, hogy az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére irányuló célkitűzése valószínűleg nem fog teljesülni; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a szegénység – többek között a dolgozói szegénység, valamint a kitett csoportok szegénysége – csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a gyermekszegénységet, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy európai gyermekgarancia végrehajtására vonatkozó jogszabályra; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a jogokon alapuló szegénység elleni stratégiát, amely integrált aktív befogadáson alapul, ötvözve az alapvető szociális jogok, a kiváló minőségű szolgáltatások és a tisztességes megélhetést biztosító bérekkel járó munkahelyek végrehajtását; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális jogok európai pillérével összhangban dolgozzanak ki olyan fellépéseket és stratégiákat, amelyek kielégítik azon személyek szociális szükségleteit, akik számára a munkaerőpiac nem hozzáférhető; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes munkahelyek teremtése, a megfelelő szociális védelemhez való hozzáférés – függetlenül a munkaviszonytól vagy a szerződés típusától –, a bérnövekedés és a megfelelő forrásokkal rendelkező, jó minőségű közszolgáltatások, köztük oktatási rendszerek és az egész életen át tartó tanulás hozzáférhető rendszerei jelentős hatással vannak az egyenlőtlenségek, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának való kitettség csökkentésére, illetve az emberek egészségének és jóllétének javítására; üdvözli, hogy a szociális transzferek jelentős hatást gyakorolnak a szegénység csökkentésére; sajnálja azonban, hogy ez nem tükröződik valamennyi tagállam nemzeti politikáiban; hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia átlátható értékelésének fontosságát, különösen a szegénység csökkentése területén, valamint egy szociális és fenntartható, 2020 utáni stratégia kidolgozását, amely előtérbe helyezi a szegénység felszámolását, és támogatja a szociális jogok európai pillérének és a fenntartható fejlesztési céloknak az uniós és nemzeti szintű, a civil társadalommal és a közvetlen szegénységgel küzdő emberekkel folytatott érdemi párbeszéd révén történő végrehajtását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy 2017-ben az EU-ban az összes foglalkoztatott személy 9,4 % -át fenyegette a szegénység, és hogy az aktív keresők szegénységi rátája sok tagállamban növekszik; hangsúlyozza, hogy az aktív keresők szegénysége a társadalmi igazságtalanság egyik alapvető jele, és úgy véli, hogy alapvető fontosságú a munkavállalók vásárlóerejének növelése, a kollektív tárgyalások erősítése, valamint a jogok és a védelem szilárd és harmonizált rendszerének meghatározása a munka valamennyi formája tekintetében; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek határozott lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az emberek tisztességes megélhetést teremthessenek saját maguk és családjuk számára; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogi aktust annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban minden munkavállalót megillesse a nemzeti hagyományok, vagy kollektív szerződések és jogi rendelkezések alapján megállapított tisztességes minimálbér; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy az ideiglenes vagy bizonytalan munkahelyek terjedése veszélyes hatásokkal jár a nyugdíjak megfelelősége szempontjából, különösen a fiatal generációk számára, akik gyakran szakítják meg szakmai pályafutásukat és hozzájárulásukat, valamint a szociális biztonsági rendszerek stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi a több tagállam túlterhelt lakhatási piacának aggasztó fejlődését és annak káros következményeit, különösen az alacsony jövedelmű és bizonyos régiókban élő emberekre nézve; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy kövessék a Bizottság ajánlásait (a kínálat szűk keresztmetszeteinek csökkentése, a torzulások megszüntetése és az adórendszer által okozott eltérések csökkentése érdekében), és tegyenek lépéseket a szociális jogok európai pillérének 19. ajánlásával összhangban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban használják fel az európai szemesztert a lakhatás megfizethetőségével és a hajléktalansággal kapcsolatos előrelépések nyomon követésére és támogatására; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a szociális és a megfizethető lakhatásra vonatkozó európai keretre a tagállami politikák hatékony összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a szociális és egészségügyi szolgáltatások elengedhetetlenek a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem támogatásához; aggodalommal állapítja meg, hogy a tagállamok többsége kapott országspecifikus ajánlásokat közegészségügyi ellátórendszerei hatékonyságának, hozzáférhetőségének és fenntarthatóságának javítására; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák az egészségügyi ellátási rendszereik akadálymentességének, elérhetőségének, megfizethetőségének, minőségének és költséghatékonyságának biztosítására irányuló erőfeszítéseiket; hangsúlyozza a megelőzési és az egészségmegőrzést célzó kampányok fontosságát, különösen a hátrányos helyzetű népességcsoportokban élő fiatalok körében; felhívja a tagállamokat, hogy ruházzanak be annak érdekében, hogy egészségpolitikájukban prioritásként kezeljék a betegségek megelőzését; felszólít az egészségfejlesztő kampányok aktív folytatására mind a testi, mind a mentális egészség tekintetében; emlékeztet annak fontosságára, hogy meg kell könnyíteni a betegségből felépülő, munkaképes korú emberek újbóli munkaerő-piaci beilleszkedését; felszólítja a tagállamokat, hogy a teljes életciklus alatt fektessenek be a gondozási szolgáltatásokba, továbbra is törekedjenek a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célok elérésére, és dolgozzanak ki az idősebb és az eltartott személyekre vonatkozó gondozási célértékeket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki konkrét intézkedéseket a mentális egészséggel és jólléttel kapcsolatos európai cselekvési keret és a mentális egészséggel és jólléttel kapcsolatos fellépésre irányuló „EU-Compass” nyomon követésére; úgy véli, hogy ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a mentális egészség előmozdítását és megelőzését célzó intézkedéseket, és összhangban kell lenniük az egyéb szakpolitikai eszközökkel a mentális egészség mögöttes társadalmi meghatározó tényezőinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza az uniós források szoros nyomon követésének és – adott esetben – felülvizsgálatának fontosságát az uniós célkitűzésekkel összhangban lévő hatékony finanszírozás biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel az uniós forrásokkal kapcsolatos visszaélések, csalások és korrupció ellen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza az uniós számvevők ajánlásainak való megfelelés fontosságát; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy a globális versenyképesség fenntartásához és növeléséhez a tagállami munkaerőpiaci szabályozási keretnek világosnak, egyszerűnek és rugalmasnak kell lennie, a magas szintű munkaügyi normák fenntartása mellett; |
| --- | --- |

38.

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_hu.pdf

(3)  HL C 179., 2018.5.25., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0337.

(5)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0181.

(7)  HL L 188., 2019.7.12., 79. o.

(8)  HL C 155., 2011.5.25., 10. o.

(9)  HL L 150., 2018.6.14., 93. o.

(10)  HL L 150., 2018.6.14., 100. o.

(11)  HL L 150., 2018.6.14., 109. o.

(12)  HL L 150., 2018.6.14., 141. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0202.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0485.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0432.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0325.

(17)  HL C 356., 2018.10.4., 89. o.

(18)  HL C 346., 2018.9.27., 156. o.

(19)  HL C 337., 2018.9.20., 135. o.

(20)  HL C 242., 2018.7.10., 24. o.

(21)  HL C 76., 2018.2.28., 93. o.

(22)  HL C 35., 2018.1.31., 157. o.

(23)  HL C 366., 2017.10.27., 117. o.

(24)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_hu

(25)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/state/docs/2018_healthatglance_rep_en.pdf

(26)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(27)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(28)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(29)  HL L 186., 2019.7.11., 105. o.

(30)  A Tanács 2000/78/EK irányelve (2000. november 27.) a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

(32)  A fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében: az észszerű alkalmazkodás azokat az elengedhetetlen és megfelelő módosításokat és változtatásokat jelenti, amelyek nem jelentenek aránytalan és indokolatlan terhet, és adott esetben szükségesek ahhoz, hogy biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek számára minden emberi jog és alapvető szabadság másokkal egyenlő mértékű élvezetét és gyakorlását. (https://www.ohchr.org/EN/HRBodies/CRPD/Pages/ConventionRightsPersonsWithDisabilities.aspx); A foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv 5. cikke értelmében: „Az egyenlő bánásmód elvének a fogyatékos személyekkel kapcsolatban történő végrehajtása céljából ésszerű intézkedéseket kell bevezetni. Ez azt jelenti, hogy a munkaadóknak meg kell tenniük a megfelelő és az adott esetben szükséges intézkedéseket, hogy a fogyatékos személy számára lehetővé váljon a munkához jutás, a munkában való részvétel, az előmenetel, az át- vagy továbbképzés, kivéve, ha az ilyen intézkedés aránytalanul nagy terhet ró a munkaadóra. Ezt a terhet nem lehet aránytalanul nagynak tekinteni, amennyiben az adott tagállam fogyatékügyi politikájának intézkedései ezt kielégítően ellensúlyozzák” (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000L0078&from=HU); A Bizottság honlapja a következőket mondja ki: „Az ésszerű alkalmazkodás minden olyan, a munkakörnyezetben vagy munkában eszközölt változtatás, amelyre azért van szükség, hogy a fogyatékossággal élő személy képes legyen egy állásra jelentkezni, a munkavégzésre, az előremenetelre, vagy egy képzésben való részvételre.” (https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=147).

---

2019. október 23., szerda

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/49

---

P9_TA(2019)0041

Végrehajtási jogi aktussal szembeni kifogás: A növényvédő szerek mézelő méhekre gyakorolt hatása

Az Európai Parlament 2019. október 23-i állásfoglalása az 546/2011/EU rendeletnek a növényvédő szerek mézelő méhekre gyakorolt hatásának értékelése tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetéről (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

(2021/C 202/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 546/2011/EU rendeletnek a növényvédő szerek mézelő méhekre gyakorolt hatásának értékelése tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetére (D045385/06, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 546/2011/EU rendeletnek a növényvédő szerek mézelő méhekre gyakorolt hatásának értékelése tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetére (D045385/06,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelv (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikkére és 78. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és II. melléklete 3.8.3. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelv (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikkére és 78. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és II. melléklete 3.8.3. pontjára,

| — | tekintettel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 10-i 546/2011/EU bizottsági rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 10-i 546/2011/EU bizottsági rendeletre (2),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 283/2013/EU bizottsági rendeletre (3), valamint a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 284/2013/EU bizottsági rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 283/2013/EU bizottsági rendeletre (3), valamint a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 284/2013/EU bizottsági rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a növényvédő szerek méhekre (Apis mellifera, Bombus spp. és magányos méhek) vonatkozó kockázatértékeléséről szóló, 2013. június 27-én jóváhagyott és legutóbb 2014. július 4-én frissített útmutatójára (5) (a továbbiakban: az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatója), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a növényvédő szerek méhekre (Apis mellifera, Bombus spp. és magányos méhek) vonatkozó kockázatértékeléséről szóló, 2013. június 27-én jóváhagyott és legutóbb 2014. július 4-én frissített útmutatójára (5) (a továbbiakban: az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatója),

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára (6),

| — | tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásáról szóló, 2019. január 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásáról szóló, 2019. január 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésre, valamint (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésre, valamint (4) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a Bizottság szerint „az európai vadon élő beporzó rovarok valamennyi fajtájának – beleértve a vadon élő méheket, a zengőlégyféléket, a nappali lepkéket és az éjszakai lepkéket – előfordulásában és sokféleségében nagyarányú csökkenés” következett be, továbbá „Számos beporzófaj van, amely kihalt, vagy amelyet kihalás fenyeget” (8); |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság szerint „az európai vadon élő beporzó rovarok valamennyi fajtájának – beleértve a vadon élő méheket, a zengőlégyféléket, a nappali lepkéket és az éjszakai lepkéket – előfordulásában és sokféleségében nagyarányú csökkenés” következett be, továbbá „Számos beporzófaj van, amely kihalt, vagy amelyet kihalás fenyeget” (8);

| B. | mivel az EFSA 2016. február 29-i külső tudományos jelentése a peszticidek toxicitásáról azt mutatta, hogy a „hosszú távú toxicitás nagyságrendekkel meghaladhatja a rövid távú vizsgálatokon alapuló előrejelzéseket” (9); |
| --- | --- |

B.

mivel az EFSA 2016. február 29-i külső tudományos jelentése a peszticidek toxicitásáról azt mutatta, hogy a „hosszú távú toxicitás nagyságrendekkel meghaladhatja a rövid távú vizsgálatokon alapuló előrejelzéseket” (9);

| C. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a rendeletnek az a célja, hogy „biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával”; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a rendeletnek az a célja, hogy „biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával”;

| D. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében „a hatóanyagok jóváhagyását a II. mellékletnek megfelelően kell végezni, ha – a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében, figyelembe véve az említett melléklet 2. és 3. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumokat – várható, hogy az adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer teljesíti a (2) és (3) bekezdésben előírt követelményeket”; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében „a hatóanyagok jóváhagyását a II. mellékletnek megfelelően kell végezni, ha – a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében, figyelembe véve az említett melléklet 2. és 3. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumokat – várható, hogy az adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer teljesíti a (2) és (3) bekezdésben előírt követelményeket”;

| E. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése e) pontjának értelmében egy növényvédő szer „nem terhelheti elfogadhatatlan módon a környezetet”, különös tekintettel bizonyos szempontokra, amennyiben rendelkezésre állnak a Hatóság által az ilyen hatások értékelésére elfogadott tudományos módszerek, különös tekintettel „a nem-célszervezetekre gyakorolt hatására, beleértve az e fajok viselkedésére gyakorolt hatást”; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése e) pontjának értelmében egy növényvédő szer „nem terhelheti elfogadhatatlan módon a környezetet”, különös tekintettel bizonyos szempontokra, amennyiben rendelkezésre állnak a Hatóság által az ilyen hatások értékelésére elfogadott tudományos módszerek, különös tekintettel „a nem-célszervezetekre gyakorolt hatására, beleértve az e fajok viselkedésére gyakorolt hatást”;

| F. | mivel az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete 3.8.3. pontjának második francia bekezdése értelmében a hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó csak akkor hagyható jóvá, ha közösségi vagy nemzetközileg elfogadott vizsgálati iránymutatások alapján végzett, megfelelő kockázatértékelést követően megállapítást nyert, hogy az adott hatóanyagot, védőanyagot vagy kölcsönhatás-fokozót tartalmazó növényvédő szerek javasolt felhasználási feltételek melletti használata „nem rendelkezik elfogadhatatlan akut vagy krónikus hatással a háziméh-kolónia túlélésére és fejlődésére, beleértve a háziméhek lárváira és a háziméhek viselkedésére gyakorolt hatásokat”; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete 3.8.3. pontjának második francia bekezdése értelmében a hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó csak akkor hagyható jóvá, ha közösségi vagy nemzetközileg elfogadott vizsgálati iránymutatások alapján végzett, megfelelő kockázatértékelést követően megállapítást nyert, hogy az adott hatóanyagot, védőanyagot vagy kölcsönhatás-fokozót tartalmazó növényvédő szerek javasolt felhasználási feltételek melletti használata „nem rendelkezik elfogadhatatlan akut vagy krónikus hatással a háziméh-kolónia túlélésére és fejlődésére, beleértve a háziméhek lárváira és a háziméhek viselkedésére gyakorolt hatásokat”;

| G. | mivel az 1107/2009/EK rendelet így meghaladta a régi 91/414/EGK tanácsi irányelvet (10), többek között azáltal, hogy kifejezetten kifejezett követelményeket vezetett be valamely hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó használata révén a kolónia túlélésére és fejlődésére gyakorolt krónikus hatások tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1107/2009/EK rendelet így meghaladta a régi 91/414/EGK tanácsi irányelvet (10), többek között azáltal, hogy kifejezetten kifejezett követelményeket vezetett be valamely hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó használata révén a kolónia túlélésére és fejlődésére gyakorolt krónikus hatások tekintetében;

| H. | mivel a hatóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket 2013-ban módosították annak érdekében, hogy azok magukban foglalják az ilyen anyagok és termékek méhekre gyakorolt krónikus hatásaira vonatkozó vizsgálatokat, valamint egy az ilyen anyagoknak és termékeknek a mézelőméhek fejlődésére és azok más életszakaszaira gyakorolt hatásairól szóló tanulmányt (11); |
| --- | --- |

H.

mivel a hatóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket 2013-ban módosították annak érdekében, hogy azok magukban foglalják az ilyen anyagok és termékek méhekre gyakorolt krónikus hatásaira vonatkozó vizsgálatokat, valamint egy az ilyen anyagoknak és termékeknek a mézelőméhek fejlődésére és azok más életszakaszaira gyakorolt hatásairól szóló tanulmányt (11);

| I. | mivel 2013-ban az EFSA a kockázatértékelési módszertant ennek megfelelően frissítette, figyelembe véve többek között a méhekre gyakorolt krónikus hatásokat, valamint a poszméheket és a magányos méheket érintő káros hatásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel 2013-ban az EFSA a kockázatértékelési módszertant ennek megfelelően frissítette, figyelembe véve többek között a méhekre gyakorolt krónikus hatásokat, valamint a poszméheket és a magányos méheket érintő káros hatásokat;

| J. | mivel a megerősítő adatok EFSA általi értékelése során három neonikotinoid tekintetében az aktualizált kockázatértékelési módszert alkalmazták a 485/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (12) megfelelően, ami 2018-ban csaknem teljes körű korlátozásokat eredményezett (13); |
| --- | --- |

J.

mivel a megerősítő adatok EFSA általi értékelése során három neonikotinoid tekintetében az aktualizált kockázatértékelési módszert alkalmazták a 485/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (12) megfelelően, ami 2018-ban csaknem teljes körű korlátozásokat eredményezett (13);

| K. | mivel a 178/2002/EK rendelet 58. cikkével létrehozott állandó bizottság (a továbbiakban: az állandó bizottság) azonban hivatalosan még mindig nem hagyta jóvá az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatóját; |
| --- | --- |

K.

mivel a 178/2002/EK rendelet 58. cikkével létrehozott állandó bizottság (a továbbiakban: az állandó bizottság) azonban hivatalosan még mindig nem hagyta jóvá az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatóját;

| L. | mivel a Bizottság úgy véli, hogy az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatója csak a jóváhagyásoknak az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke értelmében végzett ad hoc felülvizsgálatai összefüggésében hozott határozatok esetében támaszkodhat, a jóváhagyás vagy megújítás iránti kérelmekre vonatkozó szabványos határozatok esetében nem, amennyiben a tagállamok nem hagyják jóvá az iránymutatást; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság úgy véli, hogy az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatója csak a jóváhagyásoknak az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke értelmében végzett ad hoc felülvizsgálatai összefüggésében hozott határozatok esetében támaszkodhat, a jóváhagyás vagy megújítás iránti kérelmekre vonatkozó szabványos határozatok esetében nem, amennyiben a tagállamok nem hagyják jóvá az iránymutatást;

| M. | mivel a Bizottság megpróbálta elérni, hogy az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatóját oly módon hajtsák végre, hogy az alkalmazható legyen a hatóanyagok jóváhagyását vagy megújítását, valamint a növényvédő szerek (újra) engedélyezését érintő szabványos határozatokra is; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság megpróbálta elérni, hogy az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatóját oly módon hajtsák végre, hogy az alkalmazható legyen a hatóanyagok jóváhagyását vagy megújítását, valamint a növényvédő szerek (újra) engedélyezését érintő szabványos határozatokra is;

| N. | mivel az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójának végrehajtása részben az 546/2011/EU rendelet által megállapított egységes elvek módosításával valósítható meg; |
| --- | --- |

N.

mivel az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójának végrehajtása részben az 546/2011/EU rendelet által megállapított egységes elvek módosításával valósítható meg;

| O. | mivel azonban a Bizottság tartózkodott ettől, amikor 2018-ban 16 tagállam további felülvizsgálat hiányában ellenezte az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójának végrehajtását (14), különösen a krónikus kockázatok értékelési módszertanával kapcsolatos részek tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel azonban a Bizottság tartózkodott ettől, amikor 2018-ban 16 tagállam további felülvizsgálat hiányában ellenezte az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójának végrehajtását (14), különösen a krónikus kockázatok értékelési módszertanával kapcsolatos részek tekintetében;

| P. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 78. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében az 546/2011/EU rendelet módosításainak figyelembe kell venniük a mindenkori tudományos és műszaki ismereteket; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 78. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében az 546/2011/EU rendelet módosításainak figyelembe kell venniük a mindenkori tudományos és műszaki ismereteket;

| Q. | mivel a bizottsági rendelettervezet (2) preambulumbekezdése szerint „a legújabb tudományos és műszaki ismeretek fényében a növényvédő szerek értékelésére és engedélyezésére vonatkozó egységes alapelvek módosítására van szükség”; |
| --- | --- |

Q.

mivel a bizottsági rendelettervezet (2) preambulumbekezdése szerint „a legújabb tudományos és műszaki ismeretek fényében a növényvédő szerek értékelésére és engedélyezésére vonatkozó egységes alapelvek módosítására van szükség”;

| R. | mivel a bizottsági rendelettervezet csak a mézelő méheket érintő akut toxicitás tekintetében vezet be módosításokat az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójába, ugyanakkor nem szól a mézelő méheket érintő krónikus toxicitásról, sem pedig a poszméheket és a magányos méheket érintő toxicitásról; |
| --- | --- |

R.

mivel a bizottsági rendelettervezet csak a mézelő méheket érintő akut toxicitás tekintetében vezet be módosításokat az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójába, ugyanakkor nem szól a mézelő méheket érintő krónikus toxicitásról, sem pedig a poszméheket és a magányos méheket érintő toxicitásról;

| S. | mivel ennélfogva a bizottsági rendelettervezet a (2) preambulumbekezdésben foglaltakkal és az 1107/2009/EK rendelet 78. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményekkel ellentétben nem a tudományos és műszaki ismeretek legfrissebb fejleményeit tükrözi, sőt sérti az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírást, miszerint a hatóanyagok jóváhagyását a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében kell végezni, ezáltal pedig veszélyezteti az említett rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott célt, nevezetesen az állatok egészsége és a környezet magas szintű védelmének biztosítását; |
| --- | --- |

S.

mivel ennélfogva a bizottsági rendelettervezet a (2) preambulumbekezdésben foglaltakkal és az 1107/2009/EK rendelet 78. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményekkel ellentétben nem a tudományos és műszaki ismeretek legfrissebb fejleményeit tükrözi, sőt sérti az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírást, miszerint a hatóanyagok jóváhagyását a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében kell végezni, ezáltal pedig veszélyezteti az említett rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott célt, nevezetesen az állatok egészsége és a környezet magas szintű védelmének biztosítását;

| T. | mivel az EFSA szerint a méheket érintő megfelelő kockázatértékeléshez az akut toxicitást, a krónikus toxicitást és a lárvákra gyakorolt toxicitást kell figyelembe venni (15); |
| --- | --- |

T.

mivel az EFSA szerint a méheket érintő megfelelő kockázatértékeléshez az akut toxicitást, a krónikus toxicitást és a lárvákra gyakorolt toxicitást kell figyelembe venni (15);

| U. | mivel a szisztémás növényvédő szerek nem rövid távú, akut expozícióval, hanem hosszú távú, krónikus expozícióval járó, új generációja által jelentett kockázatok kezelésének lehetővé tétele szempontjából rendkívül fontos a krónikus toxicitás és a lárvákra gyakorolt toxicitás értékelése; |
| --- | --- |

U.

mivel a szisztémás növényvédő szerek nem rövid távú, akut expozícióval, hanem hosszú távú, krónikus expozícióval járó, új generációja által jelentett kockázatok kezelésének lehetővé tétele szempontjából rendkívül fontos a krónikus toxicitás és a lárvákra gyakorolt toxicitás értékelése;

| V. | mivel a Bizottság által a rendelettervezetben javasolt változtatások csak az akut toxicitás tekintetében eredményezik a vizsgálatok finomítását (16), ami a növényvédőszer-ágazat által készített hatásvizsgálat szerint nem változtatná meg a védelem szintjét (17); |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság által a rendelettervezetben javasolt változtatások csak az akut toxicitás tekintetében eredményezik a vizsgálatok finomítását (16), ami a növényvédőszer-ágazat által készített hatásvizsgálat szerint nem változtatná meg a védelem szintjét (17);

| W. | mivel nem elégséges, nem megfelelő és nem is áll összhangban az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyási kritériumokkal, ha az EFSA által javasolt változtatásokat csak az akut toxicitás tekintetében építik be a bizottsági rendelettervezetbe; |
| --- | --- |

W.

mivel nem elégséges, nem megfelelő és nem is áll összhangban az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyási kritériumokkal, ha az EFSA által javasolt változtatásokat csak az akut toxicitás tekintetében építik be a bizottsági rendelettervezetbe;

| X. | mivel a kérelmezőknek a 283/2013/EU rendelet és a 284/2013/EU rendelet szerint be kell nyújtaniuk a krónikus toxicitásra vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

X.

mivel a kérelmezőknek a 283/2013/EU rendelet és a 284/2013/EU rendelet szerint be kell nyújtaniuk a krónikus toxicitásra vonatkozó adatokat;

| Y. | mivel az 546/2011/EU rendelet krónikus toxicitásra vonatkozó rendelkezéseinek hiányában a Bizottság és a tagállamok nehézségekbe ütköznek e hatóanyagok és termékek méhekre gyakorolt krónikus hatásainak figyelembevétele során; |
| --- | --- |

Y.

mivel az 546/2011/EU rendelet krónikus toxicitásra vonatkozó rendelkezéseinek hiányában a Bizottság és a tagállamok nehézségekbe ütköznek e hatóanyagok és termékek méhekre gyakorolt krónikus hatásainak figyelembevétele során;

| Z. | mivel ez a helyzet veszélyezteti az 1107/2009/EK rendelet 7. cikkében és II. mellékletében foglalt jóváhagyási kritériumok méhek tekintetében történő, megfelelő alkalmazását, ami pedig veszélyezteti az 1107/2009/EK rendelet célját, nevezetesen az állatok egészsége és a környezet magas szintű védelmének biztosítását; |
| --- | --- |

Z.

mivel ez a helyzet veszélyezteti az 1107/2009/EK rendelet 7. cikkében és II. mellékletében foglalt jóváhagyási kritériumok méhek tekintetében történő, megfelelő alkalmazását, ami pedig veszélyezteti az 1107/2009/EK rendelet célját, nevezetesen az állatok egészsége és a környezet magas szintű védelmének biztosítását;

| AA. | mivel elfogadhatatlan, hogy tagállamok ellenezzék az EFSA méhekre vonatkozó 2013. évi útmutatójának maradéktalan végrehajtását, és ezáltal akadályozzák a jóváhagyási kritériumok méhek tekintetében történő, megfelelő alkalmazását; |
| --- | --- |

AA.

mivel elfogadhatatlan, hogy tagállamok ellenezzék az EFSA méhekre vonatkozó 2013. évi útmutatójának maradéktalan végrehajtását, és ezáltal akadályozzák a jóváhagyási kritériumok méhek tekintetében történő, megfelelő alkalmazását;

| AB. | mivel ez a tiltakozás még inkább elfogadhatatlan annak fényében, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) a mézelő méheket érintő krónikus toxicitási vizsgálatok, illetve a mézelő méh lárváira gyakorolt hatások tekintetében (OECD 245. és 239. vizsgálati iránymutatás), illetve a poszméheket érintő akut toxicitási vizsgálatok (OECD 246. és 247. vizsgálati iránymutatások) tekintetében vizsgálati iránymutatásokkal rendelkezik; |
| --- | --- |

AB.

mivel ez a tiltakozás még inkább elfogadhatatlan annak fényében, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) a mézelő méheket érintő krónikus toxicitási vizsgálatok, illetve a mézelő méh lárváira gyakorolt hatások tekintetében (OECD 245. és 239. vizsgálati iránymutatás), illetve a poszméheket érintő akut toxicitási vizsgálatok (OECD 246. és 247. vizsgálati iránymutatások) tekintetében vizsgálati iránymutatásokkal rendelkezik;

| AC. | mivel a Bizottság nem is nyújtott be olyan tervezetet az Állandó Bizottságnak, amely megfelelt volna az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójának; mivel a Bizottság ezáltal megkerülte az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (4) bekezdésében meghatározott azon kötelezettségét, hogy javaslatot terjesszen a Tanács elé, amit követően elfogadhatta volna az intézkedést, amennyiben a Tanács nem emel ellene kifogást minősített többséggel; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Bizottság nem is nyújtott be olyan tervezetet az Állandó Bizottságnak, amely megfelelt volna az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatójának; mivel a Bizottság ezáltal megkerülte az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (4) bekezdésében meghatározott azon kötelezettségét, hogy javaslatot terjesszen a Tanács elé, amit követően elfogadhatta volna az intézkedést, amennyiben a Tanács nem emel ellene kifogást minősített többséggel;

| AD. | mivel rendkívül sajnálatos, hogy a Bizottság nem élt az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hatáskörével, ami ténylegesen ahhoz vezetett, hogy 16 – együttesen minősített többséget nem alkotó – tagállam sikeresen akadályozza a méhekkel kapcsolatos jóváhagyási kritériumok megfelelő alkalmazását; |
| --- | --- |

AD.

mivel rendkívül sajnálatos, hogy a Bizottság nem élt az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hatáskörével, ami ténylegesen ahhoz vezetett, hogy 16 – együttesen minősített többséget nem alkotó – tagállam sikeresen akadályozza a méhekkel kapcsolatos jóváhagyási kritériumok megfelelő alkalmazását;

| AE. | mivel az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalásában úgy ítélte meg, hogy magát az 1107/2009/EK rendeletet és annak végrehajtását is javítani kell annak érdekében, hogy elérje célját, és kifejezetten kérte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadják el az EFSA által használt, a méhekre vonatkozó, felülvizsgált iránymutatást; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalásában úgy ítélte meg, hogy magát az 1107/2009/EK rendeletet és annak végrehajtását is javítani kell annak érdekében, hogy elérje célját, és kifejezetten kérte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadják el az EFSA által használt, a méhekre vonatkozó, felülvizsgált iránymutatást;

| 1. | ellenzi a Bizottság rendelettervezetének elfogadását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy bizottsági rendelettervezet nem egyeztethető össze az 1107/2009/EK rendelet céljával és tartalmával; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a rendelettervezetet, és késedelem nélkül nyújtson be új tervezetet az Állandó Bizottságnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az új tervezet a legfrissebb tudományos és műszaki ismereteken alapuljon, és javasolja ezért, hogy az egységes elveket a jelenlegi tervezettel ellentétben ne csupán a mézelő méheket érintő akut toxicitás tekintetében módosítsa, hanem amellett legalább a mézelő méheket érintő krónikus toxicitás és a lárvákra gyakorolt toxicitás, valamint a poszméheket érintő akut toxicitás tekintetében is, különösen mivel e paraméterek mindegyikére vonatkozóan OECD vizsgálati iránymutatások állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén teljes mértékben éljen az 1999/468/EK határozat szerinti hatáskörével, hogy megfelelő javaslatot terjesszen elő az Európai Parlament és a Tanács általi vizsgálat céljából; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(2)  HL L 155., 2011.6.11., 127. o.

(3)  HL L 93., 2013.4.3., 1. o.

(4)  HL L 93., 2013.4.3., 85. o.

(5)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a növényvédő szerek méhekre (Apis mellifera, Bombus spp. és magányos méhek) vonatkozó kockázatértékeléséről szóló útmutatója, EFSA Journal 2013; 11(7):3295, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3295

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0023.

(8)  A Bizottság 2018. június 1-jei közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a beporzókkal kapcsolatos uniós kezdeményezésről (COM(2018)0395).

(9)  Az EFSA külső tudományos jelentése a növényvédő szerek és szennyező anyagok különböző kétkomponensű keverékeinek krónikus orális letális vagy szubletális toxicitásáról méhekben, (Apis mellifera, Osmia bicornis and Bombus terrestris), DOI: 10.2903/sp.efsa.2016.EN-1076, https://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/en-1076.

(10)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

(11)  283/2013/EU rendelet és 284/2013/EU rendelet.

(12)  A Bizottság 485/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 24.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a klotianidin, a tiametoxam és az imidakloprid hatóanyag jóváhagyási feltételei, valamint az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerrel kezelt vetőmagok használatának és értékesítésének tilalma tekintetében történő módosításáról (HL L 139., 2013.5.25., 12. o.).

(13)  A Bizottság 2018. május 29-i (EU) 2018/783 végrehajtási rendelete az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az imidakloprid hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (HL L 132., 2018.5.30., 31. o.), a Bizottság 2018. május 29-i (EU) 2018/784 végrehajtási rendelete az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a klotianidin hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (HL L 132., 2018.5.30., 35. o.)., valamint a Bizottság 2018. május 29-i (EU) 2018/785 végrehajtási rendelete az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a tiametoxam hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (HL L 132., 2018.5.30., 40. o.).

(14)  Lásd a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2018. október 23–24-i üléséről készült összefoglalót: https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_phyto_20181023_ppl_sum.pdf

(15)  Lásd az EFSA méhekre vonatkozó, 2013. évi útmutatóját, 14. o.

(16)  Az EFSA 2015. december 18-i műszaki jelentése az általánosan visszatérő ökotoxikológiai kérdésekkel kapcsolatos, a növényvédő szerek szakértői értékelésével foglalkozó ülés eredményéről, DOI: 10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, 44. o.

(17)  „A levélre felvitt termékek akut toxicitására vonatkozó értékelés kockázatértékelési eredménye általánosságban feltehetőleg nem változik jelentősen, azaz az általános védelmi szint hasonló”: Miles et al, 2018, ‘Improving pesticide regulation by use of impact analyses: A case study for bees’, 87–88. o., https://www.researchgate.net/publication/326711149_Improving_pesticide_regulation_by_use_of_impact_analyses_A_case_study_for_bees.

---

2019. október 24., csütörtök

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/54

---

P9_TA(2019)0042

Az LMBTI-személyek helyzete Ugandában

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az LMBTI-személyek ugandai helyzetéről (2019/2879(RSP))

(2021/C 202/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Ugandáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ugandáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetésről szóló korábbi, nevezetesen a homofóbia, a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni uniós ütemtervről szóló, 2014. február 4-i (1) és az LMBTI-személyekkel kapcsolatos intézkedések listájának jövőjéről (2019–2024) szóló, 2019. február 14-i (2) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetésről szóló korábbi, nevezetesen a homofóbia, a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni uniós ütemtervről szóló, 2014. február 4-i (1) és az LMBTI-személyekkel kapcsolatos intézkedések listájának jövőjéről (2019–2024) szóló, 2019. február 14-i (2) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európa Tanács főtitkárának a Halálbüntetés Elleni Európai és Világnap alkalmából tett 2019. október 9-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európa Tanács főtitkárának a Halálbüntetés Elleni Európai és Világnap alkalmából tett 2019. október 9-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az EU nevében a homofóbia, a transzfóbia és a bifóbia elleni világnap alkalmából tett 2019. május 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az EU nevében a homofóbia, a transzfóbia és a bifóbia elleni világnap alkalmából tett 2019. május 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia 2018-as világbeli helyzetéről (Uganda) szóló, az Európai Tanács által 2019. május 13-án elfogadott uniós éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia 2018-as világbeli helyzetéről (Uganda) szóló, az Európai Tanács által 2019. május 13-án elfogadott uniós éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, illetve 21., 24., 29. és 31. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. és 215. cikkére, melyek kötelezik az Uniót és tagállamait, hogy a világ többi részéhez fűződő kapcsolataikban támogassák és mozdítsák elő az egyetemes emberi jogokat és az egyének védelmét, valamint hogy súlyos emberi jogi jogsértések esetén fogadjanak el korlátozó intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, illetve 21., 24., 29. és 31. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. és 215. cikkére, melyek kötelezik az Uniót és tagállamait, hogy a világ többi részéhez fűződő kapcsolataikban támogassák és mozdítsák elő az egyetemes emberi jogokat és az egyének védelmét, valamint hogy súlyos emberi jogi jogsértések esetén fogadjanak el korlátozó intézkedéseket,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekre, köztük az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben foglaltakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekre, köztük az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben foglaltakra,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra (LMBTI eszköztár), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra (LMBTI eszköztár),

| — | tekintettel az LMBTI-személyek valamennyi emberi jogának előmozdításáról és védelméről szóló EU-iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBTI-személyek valamennyi emberi jogának előmozdításáról és védelméről szóló EU-iránymutatásokra,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről, valamint az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről, valamint az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa legutóbbi, Ugandáról készült egyetemes időszakos felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa legutóbbi, Ugandáról készült egyetemes időszakos felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 21. cikkére, amely tiltja a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 21. cikkére, amely tiltja a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) (1966), amelynek Uganda 1995 óta szintén részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) (1966), amelynek Uganda 1995 óta szintén részes fele,

| — | tekintettel a 2019. október 15-én 70 képviselő által aláírt, az ugandai LMBTI-közösség üldözéséről szóló pártközi levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. október 15-én 70 képviselő által aláírt, az ugandai LMBTI-közösség üldözéséről szóló pártközi levélre,

| — | tekintettel a homoszexualitás további kriminalizálására irányuló közelmúltbeli jogszabályokra való tekintettel Ugandának és Nigériának a Cotonoui Megállapodásban történő felfüggesztésére vonatkozó konzultációk megindításáról szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homoszexualitás további kriminalizálására irányuló közelmúltbeli jogszabályokra való tekintettel Ugandának és Nigériának a Cotonoui Megállapodásban történő felfüggesztésére vonatkozó konzultációk megindításáról szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), és különösen 8. cikkének a megkülönböztetés tilalmáról szóló (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), és különösen 8. cikkének a megkülönböztetés tilalmáról szóló (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2006 novemberében elfogadott Jogjakartai Alapelvekre (a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szexuális irányultsággal, nemi identitással, nemi önkifejezéssel és nemi jelleggel kapcsolatban történő alkalmazására vonatkozó alapelvek és állami kötelezettségek) és a 2017. november 10-én elfogadott 10 kiegészítő elvre („plusz 10”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006 novemberében elfogadott Jogjakartai Alapelvekre (a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szexuális irányultsággal, nemi identitással, nemi önkifejezéssel és nemi jelleggel kapcsolatban történő alkalmazására vonatkozó alapelvek és állami kötelezettségek) és a 2017. november 10-én elfogadott 10 kiegészítő elvre („plusz 10”),

| — | tekintettel az Ugandai Köztársaság alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ugandai Köztársaság alkotmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az elmúlt hetekben Ugandában a hatóságok rendkívül homofób retorikájának növekedése tapasztalható, különös tekintettel Simon Lokodóra, az ugandai etikai és integritásért felelős államminiszterre, aki 2019. október 10-én kifejezte azon szándékát, hogy újból beterjessze a homoszexualitás elleni törvényjavaslatot, amely tartalmazná a halálbüntetést a „súlyos homoszexualitással” jellemzett csoportok esetében; mivel az ugandai parlament számos képviselője is támogatja a javasolt új törvényt; |
| --- | --- |

A.

mivel az elmúlt hetekben Ugandában a hatóságok rendkívül homofób retorikájának növekedése tapasztalható, különös tekintettel Simon Lokodóra, az ugandai etikai és integritásért felelős államminiszterre, aki 2019. október 10-én kifejezte azon szándékát, hogy újból beterjessze a homoszexualitás elleni törvényjavaslatot, amely tartalmazná a halálbüntetést a „súlyos homoszexualitással” jellemzett csoportok esetében; mivel az ugandai parlament számos képviselője is támogatja a javasolt új törvényt;

| B. | mivel október 12-én Ofwono Opondo, a kormány szóvivője kijelentette, hogy a kormány nem szándékozik új törvényt bevezetni az LMBTI-tevékenységekkel kapcsolatban, mivel „a büntető törvénykönyv jelenlegi rendelkezései elégségesek”; mivel ezt Museveni elnök vezető sajtótitkára megerősítette; |
| --- | --- |

B.

mivel október 12-én Ofwono Opondo, a kormány szóvivője kijelentette, hogy a kormány nem szándékozik új törvényt bevezetni az LMBTI-tevékenységekkel kapcsolatban, mivel „a büntető törvénykönyv jelenlegi rendelkezései elégségesek”; mivel ezt Museveni elnök vezető sajtótitkára megerősítette;

| C. | mivel a büntető törvénykönyv jelenlegi rendelkezései sértik az emberi jogokat és kriminalizálják a homoszexualitást; mivel az azonos neműek közti szexuális cselekedetek továbbra is illegálisak, és az ugandai büntető törvénykönyv 145. és 146. cikke alapján életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntetendők, amelyek többek között kriminalizálják „bárkinek a természet rendje ellen való testi megismerését”, és számos meglévő törvény lehetővé teszi a hátrányos megkülönböztetést az LMBTI-személyekkel szemben, korlátozva a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a szociális biztonsághoz, az oktatáshoz vagy az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket); |
| --- | --- |

C.

mivel a büntető törvénykönyv jelenlegi rendelkezései sértik az emberi jogokat és kriminalizálják a homoszexualitást; mivel az azonos neműek közti szexuális cselekedetek továbbra is illegálisak, és az ugandai büntető törvénykönyv 145. és 146. cikke alapján életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntetendők, amelyek többek között kriminalizálják „bárkinek a természet rendje ellen való testi megismerését”, és számos meglévő törvény lehetővé teszi a hátrányos megkülönböztetést az LMBTI-személyekkel szemben, korlátozva a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a szociális biztonsághoz, az oktatáshoz vagy az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket);

| D. | mivel 2014-ben Museveni elnök kezdeményezésére már bevezették a homoszexualitás elleni – a homoszexualitás népszerűsítését tiltó és homoszexuális aktusok esetében halálbüntetést kiszabó – törvényt, amelyet azonban az ugandai alkotmánybíróság végül semmisnek nyilvánított; mivel a nemzetközi közösség egésze határozottan elítélte a törvényjavaslatot, és számos adományozó – ideértve az EU tagállamait, az Egyesült Államokat és a Világbankot – visszatartotta az országnak nyújtott fejlesztési támogatását; |
| --- | --- |

D.

mivel 2014-ben Museveni elnök kezdeményezésére már bevezették a homoszexualitás elleni – a homoszexualitás népszerűsítését tiltó és homoszexuális aktusok esetében halálbüntetést kiszabó – törvényt, amelyet azonban az ugandai alkotmánybíróság végül semmisnek nyilvánított; mivel a nemzetközi közösség egésze határozottan elítélte a törvényjavaslatot, és számos adományozó – ideértve az EU tagállamait, az Egyesült Államokat és a Világbankot – visszatartotta az országnak nyújtott fejlesztési támogatását;

| E. | mivel ez az esemény sajnos rávilágít az LMBTI-személyek rémületes helyzetére Ugandában, ahol a homofób vélemények széles körben elterjedtek; mivel emberi jogi szervezetek rendszeresen hírt adnak társadalmi megkülönböztetésről, gyűlölet-bűncselekményekről és anti-homoszexuális kampányokról, ideértve zaklatást, verést, erőszakot, kilakoltatást, önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, valamint gyilkosságokat; |
| --- | --- |

E.

mivel ez az esemény sajnos rávilágít az LMBTI-személyek rémületes helyzetére Ugandában, ahol a homofób vélemények széles körben elterjedtek; mivel emberi jogi szervezetek rendszeresen hírt adnak társadalmi megkülönböztetésről, gyűlölet-bűncselekményekről és anti-homoszexuális kampányokról, ideértve zaklatást, verést, erőszakot, kilakoltatást, önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, valamint gyilkosságokat;

| F. | mivel emberi jogi csoportok szerint Ugandában riasztóan növekedett az LMBTI-személyek elleni támadások száma; mivel az Ugandai Szexuális Kisebbségek – az LMBTI-szervezetek szövetsége – szerint három meleg férfit és egy transznemű nőt öltek meg ebben az évben, a legutóbbi Brian Wasswa LMBTI-aktivista volt, akit otthonában támadtak meg 2019. október 4-én; |
| --- | --- |

F.

mivel emberi jogi csoportok szerint Ugandában riasztóan növekedett az LMBTI-személyek elleni támadások száma; mivel az Ugandai Szexuális Kisebbségek – az LMBTI-szervezetek szövetsége – szerint három meleg férfit és egy transznemű nőt öltek meg ebben az évben, a legutóbbi Brian Wasswa LMBTI-aktivista volt, akit otthonában támadtak meg 2019. október 4-én;

| G. | mivel az ugandai alkotmány számos alapon tiltja a hátrányos megkülönböztetést, de nem terjeszti ki ezt a tilalmat a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre; |
| --- | --- |

G.

mivel az ugandai alkotmány számos alapon tiltja a hátrányos megkülönböztetést, de nem terjeszti ki ezt a tilalmat a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre;

| H. | mivel az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) célja a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megerősítése, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása; mivel az EU Ugandának nyújtott fejlesztési támogatása 578 millió eurót tesz ki a 2014–2020 közötti nemzeti indikatív program keretében; mivel kulcsfontosságú célkitűzésként magában foglalja a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítását és védelmét; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) célja a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megerősítése, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása; mivel az EU Ugandának nyújtott fejlesztési támogatása 578 millió eurót tesz ki a 2014–2020 közötti nemzeti indikatív program keretében; mivel kulcsfontosságú célkitűzésként magában foglalja a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítását és védelmét;

| I. | mivel az Európai Fejlesztési Alap szigorú feltételeket támaszt kedvezményezettjei felé az emberi jogok, a jogállamiság, a vallás szabadsága és a kisebbségek védelme tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Fejlesztési Alap szigorú feltételeket támaszt kedvezményezettjei felé az emberi jogok, a jogállamiság, a vallás szabadsága és a kisebbségek védelme tekintetében;

| J. | mivel 2019 májusában – a cotonoui partnerségi megállapodás 8. cikkével összhangban – Uganda és az Európai Unió megerősítette szoros partnerségét a politikai párbeszéd során; |
| --- | --- |

J.

mivel 2019 májusában – a cotonoui partnerségi megállapodás 8. cikkével összhangban – Uganda és az Európai Unió megerősítette szoros partnerségét a politikai párbeszéd során;

| K. | mivel az EU nemzetközi együttműködésének támogatnia kell az AKCS-államok támogató jogi és politikai keretek kidolgozására irányuló erőfeszítéseit, valamint az emberi jogokat aláásó büntető törvények, politikák, gyakorlatok, megbélyegzés és megkülönböztetés felszámolását; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU nemzetközi együttműködésének támogatnia kell az AKCS-államok támogató jogi és politikai keretek kidolgozására irányuló erőfeszítéseit, valamint az emberi jogokat aláásó büntető törvények, politikák, gyakorlatok, megbélyegzés és megkülönböztetés felszámolását;

| L. | mivel az összes 54 országból 32 afrikai ország bűncselekménynek minősíti az azonos neműek közötti szexuális kapcsolatokat, és mivel Mauritánia, Szudán, Észak-Nigéria és Szomália halálbüntetést alkalmaz a homoszexualitás tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel az összes 54 országból 32 afrikai ország bűncselekménynek minősíti az azonos neműek közötti szexuális kapcsolatokat, és mivel Mauritánia, Szudán, Észak-Nigéria és Szomália halálbüntetést alkalmaz a homoszexualitás tekintetében;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot a homoszexualitás elleni törvényjavaslat újjáéledése miatt az ugandai politikai vitában; határozottan elítéli Simon Lokodo homofóbiára és gyűlöletre ösztönző retorikáját, és emlékeztet rá, hogy határozottan ellenzi a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés minden formáját, valamint az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlöletre és erőszakra való felbujtást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi Museveni elnök szóvivőjének nyilatkozatát, amelyben cáfolja a kormány új törvényjavaslat előterjesztésére irányuló szándékát, és felhívja az ugandai kormányt, hogy álljon ki ezen nyilatkozat mellett; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az LMBTI-személyek hátrányos megkülönböztetése aláássa az emberi jogok egyetemes nyilatkozatában rögzített legalapvetőbb emberi jogi elveket; ismételten hangsúlyozza, hogy a szexuális irányultság és a nemi identitás az egyének magánélethez való jogának részét képezik, amelyet a nemzetközi jog és az egyes nemzeti alkotmányok garantálnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elutasítja a halálbüntetés alkalmazását bármilyen körülmények között, ideértve minden olyan jogszabályt, amely halálbüntetést szabna ki homoszexualitás miatt; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is ösztönözzék az ugandai kormányt halálbüntetéssel kapcsolatos álláspontja felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ugandai jogrendszer továbbra is erősen diszkriminatív az LMBTI-személyekkel szemben, és sürgeti az ugandai hatóságokat, hogy vizsgálják felül a homoszexualitást és az LMBTI-aktivistákat kriminalizáló jogszabályokat, különösen a büntető törvénykönyv 145. és 146. cikkében foglaltakat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékezteti az ugandai kormányt a nemzetközi jogból és a Cotonoui Megállapodásból fakadó kötelezettségeire, amelyek felszólítanak az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mélységes aggodalmát fejezi ki az LMBTI-személyek emberi jogainak Ugandában való általános romlása miatt, ideértve szociális jogaik, a véleménynyilvánítás szabadságához, a nemek közötti egyenlőséghez és a lakhatáshoz való jogaik növekvő mértékű megsértését; elítéli Brian Wasswa közelmúltbeli meggyilkolását, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy riasztó mértékben növekszik a szexuális irányultságuk alapján áldozattá válók száma, többek között a nemzetbiztonsági erők fellépése következtében; sürgeti az ugandai hatóságokat, hogy alaposan és pártatlanul vizsgálják ki az LMBTI-személyekkel szembeni erőszakot és támadásokat, az elkövetőket pedig vonják felelősségre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja az ugandai kormányt, hogy erősítse meg az emberi jogok megsértésének jogorvoslati mechanizmusait a rendőrségen belül, biztosítva, hogy a rendőrök kötelességüket teljesítve védelmezzék minden személy – így az LMBTI-közösséghez tartozók – jogait, és minden körülmények között garantálják, hogy az ugandai LMBTI-közösség nevében működő összes emberijog-védő és nem kormányzati szervezet képes legyen folytatni törvényes tevékenységeit, ideértve az egyesülés szabadságát is, a megtorlástól való félelem nélkül és minden korlátozástól mentesen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet a Cotonoui Megállapodás és a nemzetközi jog szerinti ugandai kötelezettségvállalásokra az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az EU ugandai küldöttségét, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon az LMBT-személyek helyzetét, és tevékenyen támogassa a civil társadalmi szervezeteket, valamint az emberi jogok védelmezőit és az LMBTI-személyeket a mindennapokban; hangsúlyozza az LMBTI-személyek és családtagjaik helyzetének tudatosításának és megértetésének fontosságát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az EU-t, hogy az ugandai hatóságokkal folytatott párbeszéd során teljes mértékben használja ki a Cotonoui Megállapodás 8. cikkében előírt politikai párbeszédet, valamint az emberi jogok LMBTI-személyek általi gyakorlásának elősegítésére és védelmére szolgáló eszközkészletet és a kísérő iránymutatásokat a homoszexualitás dekriminalizálásának elősegítése, az erőszak és a diszkrimináció csökkentése, valamint az LMBTI emberi jogi jogvédők védelme érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megismétli korábbi, arra irányuló felhívásait a Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy a Cotonoui Megállapodást helyettesítő jövőbeni megállapodásokba illesszék be a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tilalmának említését; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az EU-t, hogy fokozza az emberi jogok védelmét és előmozdítását Ugandában, nevezetesen a civil társadalmi szervezetek célzott támogatása és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások teljes végrehajtása révén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Uganda elnökének, Uganda parlamentjének, valamint az Afrikai Uniónak és intézményeinek. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  HL C 93., 2017.3.24., 21. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0129.

(3)  HL C 378., 2017.11.9., 253. o.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/58

---

P9_TA(2019)0043

Egyiptom

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása Egyiptomról (2019/2880(RSP))

(2021/C 202/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen „A véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadságáról Egyiptomban” című 2014. július 17-i (1), az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i (2), az Egyiptomról, különösen Giulio Regeni ügyéről szóló 2016. március 10-i (3), az egyiptomi kivégzésekről szóló 2018. február 8-i (4) és az Egyiptomról, különösen az emberijog-védők helyzetéről szóló 2018. december 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen „A véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadságáról Egyiptomban” című 2014. július 17-i (1), az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i (2), az Egyiptomról, különösen Giulio Regeni ügyéről szóló 2016. március 10-i (3), az egyiptomi kivégzésekről szóló 2018. február 8-i (4) és az Egyiptomról, különösen az emberijog-védők helyzetéről szóló 2018. december 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló, 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló, 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, tekintettel a hivatalosan 2017. július 25-én elfogadott, 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom partnerségi prioritásokra, az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2017. évi ülését követően kiadott együttes nyilatkozatra, valamint a politikai ügyekkel, emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó EU–Egyiptom albizottság hatodik ülését követően kiadott 2019. júniusi együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, tekintettel a hivatalosan 2017. július 25-én elfogadott, 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom partnerségi prioritásokra, az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2017. évi ülését követően kiadott együttes nyilatkozatra, valamint a politikai ügyekkel, emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó EU–Egyiptom albizottság hatodik ülését követően kiadott 2019. júniusi együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU-nak az Emberi Jogi Tanács ülésein kiadott, a 4. napirendi pont alatti 2019. szeptember 19-i nyilatkozatára, amelyben megemlíti Egyiptomot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak az Emberi Jogi Tanács ülésein kiadott, a 4. napirendi pont alatti 2019. szeptember 19-i nyilatkozatára, amelyben megemlíti Egyiptomot,

| — | tekintettel az emberi jogokra vonatkozó új uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, amely az uniós szakpolitikák középpontjába kívánja helyezni az emberi jogok védelmét és felügyeletét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra vonatkozó új uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, amely az uniós szakpolitikák középpontjába kívánja helyezni az emberi jogok védelmét és felügyeletét,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, valamint a gyermek jogairól szóló egyezményre, amelyeket Egyiptom is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, valamint a gyermek jogairól szóló egyezményre, amelyeket Egyiptom is ratifikált,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Michelle Bachelet 2019. szeptember 27-i, az egyiptomi tiltakozó megmozdulásokról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Michelle Bachelet 2019. szeptember 27-i, az egyiptomi tiltakozó megmozdulásokról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel Egyiptom alkotmányára, különösen annak a kínzás valamennyi formájának és típusának tiltásáról szóló 52. cikkére, a gyülekezés szabadságáról szóló 73. cikkére és a nemzetközi humanitárius jog kötelező voltáról szóló 93. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Egyiptom alkotmányára, különösen annak a kínzás valamennyi formájának és típusának tiltásáról szóló 52. cikkére, a gyülekezés szabadságáról szóló 73. cikkére és a nemzetközi humanitárius jog kötelező voltáról szóló 93. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Egyiptom 1984. március 20-án ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Egyiptom 1984. március 20-án ratifikált,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelynek Egyiptom is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelynek Egyiptom is részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2473 (2019) sz. határozatára, amelyet 2019 júniusában fogadtak el, és amely megújította a Líbiával szembeni fegyverembargó végrehajtására irányuló intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2473 (2019) sz. határozatára, amelyet 2019 júniusában fogadtak el, és amely megújította a Líbiával szembeni fegyverembargó végrehajtására irányuló intézkedéseket,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel beszámolók szerint az elmúlt hetekben az egyiptomi hatóságok önkényesen letartóztattak több mint 4 300 embert (akik közül majdnem 3 000-en még mindig előzetes letartóztatásban vannak), beleértve legalább 114 nőt – és legalább 111 kiskorút az Amnesty International és a Belady Alapítvány szerint – válaszul a 2019. szeptember 20-án kezdődött békés tüntetésekre; mivel a jelentések szerint a rendőrség és a biztonsági szolgálatok túlzott erőszakot alkalmaztak a tüntetők feloszlatása érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel beszámolók szerint az elmúlt hetekben az egyiptomi hatóságok önkényesen letartóztattak több mint 4 300 embert (akik közül majdnem 3 000-en még mindig előzetes letartóztatásban vannak), beleértve legalább 114 nőt – és legalább 111 kiskorút az Amnesty International és a Belady Alapítvány szerint – válaszul a 2019. szeptember 20-án kezdődött békés tüntetésekre; mivel a jelentések szerint a rendőrség és a biztonsági szolgálatok túlzott erőszakot alkalmaztak a tüntetők feloszlatása érdekében;

| B. | mivel a kormányellenes tüntetések a megszorító intézkedések, a kiterjedt kormányzati korrupció és a rendszerszintű elnyomás ellen tiltakoztak, és Abdelfattáh asz-Szíszi egyiptomi elnök lemondását követelték; |
| --- | --- |

B.

mivel a kormányellenes tüntetések a megszorító intézkedések, a kiterjedt kormányzati korrupció és a rendszerszintű elnyomás ellen tiltakoztak, és Abdelfattáh asz-Szíszi egyiptomi elnök lemondását követelték;

| C. | mivel az egyiptomi hatóságok közelmúltbeli fellépései aláássák a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés alapvető szabadságát, amelyek mind az egyiptomi alkotmány, mind a nemzetközi emberi jogi normák részét képezik; mivel ez a civil társadalom és az alapvető jogok, különösen az online és offline véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülés és gyülekezés szabadsága, a politikai pluralizmus és a jogállamiság széles körű korlátozása részét képezi Egyiptomban; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyiptomi hatóságok közelmúltbeli fellépései aláássák a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés alapvető szabadságát, amelyek mind az egyiptomi alkotmány, mind a nemzetközi emberi jogi normák részét képezik; mivel ez a civil társadalom és az alapvető jogok, különösen az online és offline véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülés és gyülekezés szabadsága, a politikai pluralizmus és a jogállamiság széles körű korlátozása részét képezi Egyiptomban;

| D. | mivel az egyiptomi hatóságok folytatták az egyiptomi békés demokratikus ellenzéki pártok felszámolását, megsértve ezzel a közügyekben való részvételhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot, beleértve a „Hope”-ügyben több tucat polgár önkényes fogva tartását, valamint 2019. szeptember óta békés politikai pártok több tucat más tagjának letartóztatását; |
| --- | --- |

D.

mivel az egyiptomi hatóságok folytatták az egyiptomi békés demokratikus ellenzéki pártok felszámolását, megsértve ezzel a közügyekben való részvételhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot, beleértve a „Hope”-ügyben több tucat polgár önkényes fogva tartását, valamint 2019. szeptember óta békés politikai pártok több tucat más tagjának letartóztatását;

| E. | mivel súlyos, többek között terrorizmussal kapcsolatos vádak alapján emberi jogokkal foglalkozó ügyvédeket, újságírókat, aktivistákat és ellenzékieket tartanak fogva; mivel békés másként gondolkodók, demokráciapárti aktivisták és emberi jogok védelmezői kerülnek veszélybe azáltal, hogy terroristának bélyegzik őket; mivel ezek a letartóztatások kizárólag az emberi jogok védelmével kapcsolatos békés és jogszerű munkához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

E.

mivel súlyos, többek között terrorizmussal kapcsolatos vádak alapján emberi jogokkal foglalkozó ügyvédeket, újságírókat, aktivistákat és ellenzékieket tartanak fogva; mivel békés másként gondolkodók, demokráciapárti aktivisták és emberi jogok védelmezői kerülnek veszélybe azáltal, hogy terroristának bélyegzik őket; mivel ezek a letartóztatások kizárólag az emberi jogok védelmével kapcsolatos békés és jogszerű munkához kapcsolódnak;

| F. | mivel az egyiptomi hatóságok rendszeres gyakorlatává válik, hogy az emberi jogi jogvédőket erőszakosan eltüntetik, majd legtöbbjük az államügyészség kezében kerül elő újra, mint Aláa Abdelfattah, Aszmaa Daabesz, Eszraa Abdelfattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Goveim, Hajtham Mohamadín és Ibrahim Metváli Hegázi esetében; mivel mások, például Ibrahim Ezz El-Din még mindig nem kerültek elő újra; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyiptomi hatóságok rendszeres gyakorlatává válik, hogy az emberi jogi jogvédőket erőszakosan eltüntetik, majd legtöbbjük az államügyészség kezében kerül elő újra, mint Aláa Abdelfattah, Aszmaa Daabesz, Eszraa Abdelfattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Goveim, Hajtham Mohamadín és Ibrahim Metváli Hegázi esetében; mivel mások, például Ibrahim Ezz El-Din még mindig nem kerültek elő újra;

| G. | mivel túlzott mértékben alkalmazzák az előzetes őrizetbe vételt és óvintézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy az emberi jogi jogvédők és ügyvédjeik, mint Mahienour El-Maszri, Mohamed El-Baker, Eszraa Abdelfattah és Mohamed Ramadan emberi jogokkal kapcsolatos legitim munkájukat Egyiptomban végezhessék; |
| --- | --- |

G.

mivel túlzott mértékben alkalmazzák az előzetes őrizetbe vételt és óvintézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy az emberi jogi jogvédők és ügyvédjeik, mint Mahienour El-Maszri, Mohamed El-Baker, Eszraa Abdelfattah és Mohamed Ramadan emberi jogokkal kapcsolatos legitim munkájukat Egyiptomban végezhessék;

| H. | mivel Giulio Regeni olasz kutatóasszisztens elrablásának, megkínzásának és meggyilkolásának kivizsgálása és az igazság kiderítését az egyiptomi hatóságok akadályozták; mivel az olasz parlament felfüggesztette diplomáciai kapcsolatait az egyiptomi parlamenttel, és felhívta a tagállamok parlamentjeit, hogy szolidaritásuk kifejezéseképpen kövessék példáját; |
| --- | --- |

H.

mivel Giulio Regeni olasz kutatóasszisztens elrablásának, megkínzásának és meggyilkolásának kivizsgálása és az igazság kiderítését az egyiptomi hatóságok akadályozták; mivel az olasz parlament felfüggesztette diplomáciai kapcsolatait az egyiptomi parlamenttel, és felhívta a tagállamok parlamentjeit, hogy szolidaritásuk kifejezéseképpen kövessék példáját;

| I. | mivel a Riporterek Határok Nélkül legalább 38 olyan esetet dokumentált, hogy médiamunkásokat munkájuk miatt, politikai alapú vádemelés alapján és a tisztességes eljárás többszörös megsértésével jelenleg is őrizetben tartanak Egyiptomban; mivel ezen újságírók közül hatot letartóztattak a közelmúltbeli tiltakozásokkal kapcsolatban; mivel külföldi médiamunkások is célkeresztben vannak, számos nemzetközi médiatudósítót deportáltak, illetve megtagadták tőlük az Egyiptomba való belépést; mivel nemzetközi szervezetek dokumentálták az internetes híroldalak blokkolását, valamint az online üzenetküldő alkalmazásokhoz való hozzáférés letiltását vagy korlátozását, különösen az elmúlt hetekben; |
| --- | --- |

I.

mivel a Riporterek Határok Nélkül legalább 38 olyan esetet dokumentált, hogy médiamunkásokat munkájuk miatt, politikai alapú vádemelés alapján és a tisztességes eljárás többszörös megsértésével jelenleg is őrizetben tartanak Egyiptomban; mivel ezen újságírók közül hatot letartóztattak a közelmúltbeli tiltakozásokkal kapcsolatban; mivel külföldi médiamunkások is célkeresztben vannak, számos nemzetközi médiatudósítót deportáltak, illetve megtagadták tőlük az Egyiptomba való belépést; mivel nemzetközi szervezetek dokumentálták az internetes híroldalak blokkolását, valamint az online üzenetküldő alkalmazásokhoz való hozzáférés letiltását vagy korlátozását, különösen az elmúlt hetekben;

| J. | mivel annak ellenére, hogy Egyiptom nem kormányzati szervezetekről szóló 2019. évi törvénye eltörli a börtönbüntetéseket és megszünteti a – korábban a külföldi finanszírozás jóváhagyásának és nyomon követésének feladatával megbízott – biztonsági ügynökséget, fennáll annak a veszélye, hogy jelentősen korlátozza a civil társadalmat, az egyesülési szabadsághoz való jog további problémás korlátozását vezeti be, valamint mind a hazai, mind a külföldi nem kormányzati szervezetek tevékenységét jelentősen korlátozza; |
| --- | --- |

J.

mivel annak ellenére, hogy Egyiptom nem kormányzati szervezetekről szóló 2019. évi törvénye eltörli a börtönbüntetéseket és megszünteti a – korábban a külföldi finanszírozás jóváhagyásának és nyomon követésének feladatával megbízott – biztonsági ügynökséget, fennáll annak a veszélye, hogy jelentősen korlátozza a civil társadalmat, az egyesülési szabadsághoz való jog további problémás korlátozását vezeti be, valamint mind a hazai, mind a külföldi nem kormányzati szervezetek tevékenységét jelentősen korlátozza;

| K. | mivel az egyiptomi női emberijog-védőknek továbbra is különféle állami zaklatási formákkal kell szembenézniük, különösen rágalmazó kampányok és bírósági eljárások formájában; mivel az LMBTQI-személyek jogait védő aktivisták és a nők folyamatos elnyomással szembesülnek, többek között a „közerkölcs” megőrzésének álcája alatt; |
| --- | --- |

K.

mivel az egyiptomi női emberijog-védőknek továbbra is különféle állami zaklatási formákkal kell szembenézniük, különösen rágalmazó kampányok és bírósági eljárások formájában; mivel az LMBTQI-személyek jogait védő aktivisták és a nők folyamatos elnyomással szembesülnek, többek között a „közerkölcs” megőrzésének álcája alatt;

| L. | mivel az élethez való jogot Egyiptomban továbbra is súlyosan megsértik az igazságszolgáltatáson keresztül, amely példátlanul nagy számban bocsátott ki és hajtott végre halálos ítéleteket számos személy ellen – még gyermekeket is elítélve –, ideértve katonai és tömeges pereket is, amelyek esetében hiányoztak a tisztességes eljáráshoz szükséges minimális garanciák; mivel büntető- és katonai bíróságok 2014 óta több mint 3 000 halálos ítéletet hoztak, és 50 személyt fenyeget a kivégzés közvetlen veszélye; |
| --- | --- |

L.

mivel az élethez való jogot Egyiptomban továbbra is súlyosan megsértik az igazságszolgáltatáson keresztül, amely példátlanul nagy számban bocsátott ki és hajtott végre halálos ítéleteket számos személy ellen – még gyermekeket is elítélve –, ideértve katonai és tömeges pereket is, amelyek esetében hiányoztak a tisztességes eljáráshoz szükséges minimális garanciák; mivel büntető- és katonai bíróságok 2014 óta több mint 3 000 halálos ítéletet hoztak, és 50 személyt fenyeget a kivégzés közvetlen veszélye;

| M. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (UN OHCHR) kijelentette, hogy számos ügy van függőben a bíróságok előtt halálbüntetéssel fenyegetett, állítólagosan kínzás útján beszerzett bizonyítékok alapján elítélt személyek ügyében; mivel úgy tűnik, hogy ezek az ítéletek közvetlenül figyelmen kívül hagyják az egyiptomi és a nemzetközi anyagi és eljárásjogi szabályokat; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (UN OHCHR) kijelentette, hogy számos ügy van függőben a bíróságok előtt halálbüntetéssel fenyegetett, állítólagosan kínzás útján beszerzett bizonyítékok alapján elítélt személyek ügyében; mivel úgy tűnik, hogy ezek az ítéletek közvetlenül figyelmen kívül hagyják az egyiptomi és a nemzetközi anyagi és eljárásjogi szabályokat;

| N. | mivel az egyiptomi biztonsági erők súlyos emberi jogi jogsértései miatti elszámoltathatóság továbbra is szinte teljesen hiányzik, és nem folytatnak megfelelő vizsgálatot a katonai korrupció vádja miatt; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyiptomi biztonsági erők súlyos emberi jogi jogsértései miatti elszámoltathatóság továbbra is szinte teljesen hiányzik, és nem folytatnak megfelelő vizsgálatot a katonai korrupció vádja miatt;

| O. | mivel az egyiptomi biztonsági erők legalább 900 embert öltek meg a Rábia téren tartott tüntetések során 2013-ban; mivel – míg a későbbi bírósági eljárást számos szabálytalanság miatt kifogásolták, és az ENSZ emberi jogi főbiztosa szerint az súlyos igazságszolgáltatási tévedésnek bizonyult – a mészárlásért felelős személyek egyikét sem állították még bíróság elé; |
| --- | --- |

O.

mivel az egyiptomi biztonsági erők legalább 900 embert öltek meg a Rábia téren tartott tüntetések során 2013-ban; mivel – míg a későbbi bírósági eljárást számos szabálytalanság miatt kifogásolták, és az ENSZ emberi jogi főbiztosa szerint az súlyos igazságszolgáltatási tévedésnek bizonyult – a mészárlásért felelős személyek egyikét sem állították még bíróság elé;

| P. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa előtt Egyiptommal kapcsolatban lefolytatandó, 2019. november kezdődő egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamat egyedülálló lehetőséget kínál a nemzetközi közösség számára, hogy ellenőrizze Egyiptom emberi jogi helyzetét, és ajánlásokat terjesszen elő annak javítása érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa előtt Egyiptommal kapcsolatban lefolytatandó, 2019. november kezdődő egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamat egyedülálló lehetőséget kínál a nemzetközi közösség számára, hogy ellenőrizze Egyiptom emberi jogi helyzetét, és ajánlásokat terjesszen elő annak javítása érdekében;

| Q. | mivel számos emberi jogi aktivistával szemben elnyomó intézkedéseket, egyesekkel szemben megtorlást alkalmaznak, amiért részt vettek az Egyiptommal kapcsolatban 2014-ben lefolytatott egyetemes időszakos felülvizsgálatban; mivel a 173/2011. sz. („külföldi finanszírozásos”) ügyben megnevezett tíz emberi jogi jogvédővel és hét nem kormányzati szervezettel szemben bénító hatású befagyasztást alkalmaztak; mivel a 173/2011. sz. ügyben részt vevő legalább 31 jogvédő és független egyiptomi emberi jogi nem kormányzati szervezet munkatársa továbbra is utazási tilalom hatálya alatt áll, noha a 2013-ban ugyanebben az ügyben elítélt külföldi civil szervezetek 43 munkatársát azóta már felmentették; |
| --- | --- |

Q.

mivel számos emberi jogi aktivistával szemben elnyomó intézkedéseket, egyesekkel szemben megtorlást alkalmaznak, amiért részt vettek az Egyiptommal kapcsolatban 2014-ben lefolytatott egyetemes időszakos felülvizsgálatban; mivel a 173/2011. sz. („külföldi finanszírozásos”) ügyben megnevezett tíz emberi jogi jogvédővel és hét nem kormányzati szervezettel szemben bénító hatású befagyasztást alkalmaztak; mivel a 173/2011. sz. ügyben részt vevő legalább 31 jogvédő és független egyiptomi emberi jogi nem kormányzati szervezet munkatársa továbbra is utazási tilalom hatálya alatt áll, noha a 2013-ban ugyanebben az ügyben elítélt külföldi civil szervezetek 43 munkatársát azóta már felmentették;

| R. | mivel a 2011-es forradalom óta számos nehéz fejlemény következett be Egyiptomban, és a nemzetközi közösség is támogatja az országot a különböző kihívások kezelésében; mivel az egyiptomi biztonsági helyzet törékeny, és – a velük szemben alkalmazott agresszív, időnként pedig visszaélésszerű kormányzati taktikák ellenére – nagy a különböző iszlamista szervezetek által a Sínai-félszigeten és az ország nagyobb városaiban elkövetett terrortámadások kockázata; mivel a terrortámadások számos ártatlan civil, köztük kopt személy életét oltották ki; mivel a katonai műveletek 2013 vége óta tovább fokozódtak a Sínai-félsziget északi részén, továbbá a kormány tömeges bontásokat hajtott végre és több tízezer lakost lakoltatott ki kényszerrel, miközben a média szinte teljes elhallgattatásával és a Sínai-félszigetre és onnan történő mozgás korlátozásával megakadályozta a független beszámolók készítését; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2011-es forradalom óta számos nehéz fejlemény következett be Egyiptomban, és a nemzetközi közösség is támogatja az országot a különböző kihívások kezelésében; mivel az egyiptomi biztonsági helyzet törékeny, és – a velük szemben alkalmazott agresszív, időnként pedig visszaélésszerű kormányzati taktikák ellenére – nagy a különböző iszlamista szervezetek által a Sínai-félszigeten és az ország nagyobb városaiban elkövetett terrortámadások kockázata; mivel a terrortámadások számos ártatlan civil, köztük kopt személy életét oltották ki; mivel a katonai műveletek 2013 vége óta tovább fokozódtak a Sínai-félsziget északi részén, továbbá a kormány tömeges bontásokat hajtott végre és több tízezer lakost lakoltatott ki kényszerrel, miközben a média szinte teljes elhallgattatásával és a Sínai-félszigetre és onnan történő mozgás korlátozásával megakadályozta a független beszámolók készítését;

| S. | mivel az EU és annak tagállamai részéről nem érkezett hivatalos, erős és egységes nyilvános válasz a 2019. október és szeptember közötti erőszakos egyiptomi fellépésre; mivel a 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom közötti, 2017 júniusában elfogadott partnerségi prioritások a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei melletti közös elkötelezettséget fogalmaztak meg, valamint a politikai szerepvállalás és a megerősített együttműködés megújított keretét képezik, többek között a biztonság, az igazságügyi reform és a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében, az emberi jogok és az alapvető szabadságok kellő tiszteletben tartása alapján; mivel nem hoztak érzékelhető eredményt az Európai Unió arra irányuló erőfeszítései, hogy Egyiptomot az emberi jogi visszaélések legsúlyosabb aspektusainak kezelésére késztesse; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU és annak tagállamai részéről nem érkezett hivatalos, erős és egységes nyilvános válasz a 2019. október és szeptember közötti erőszakos egyiptomi fellépésre; mivel a 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom közötti, 2017 júniusában elfogadott partnerségi prioritások a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei melletti közös elkötelezettséget fogalmaztak meg, valamint a politikai szerepvállalás és a megerősített együttműködés megújított keretét képezik, többek között a biztonság, az igazságügyi reform és a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében, az emberi jogok és az alapvető szabadságok kellő tiszteletben tartása alapján; mivel nem hoztak érzékelhető eredményt az Európai Unió arra irányuló erőfeszítései, hogy Egyiptomot az emberi jogi visszaélések legsúlyosabb aspektusainak kezelésére késztesse;

| T. | mivel Egyiptom az Európai Unió és tagállamai fontos partnere számos területen, köztük a kereskedelem, a biztonság és az emberek közötti kapcsolatok terén; mivel a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-én megbízta a főképviselőt az Egyiptomnak nyújtott uniós támogatás felülvizsgálatának feladatával; mivel a Tanács úgy határozott, hogy az EU Egyiptommal való együttműködését a helyszínen bekövetkezett eseményeknek megfelelően ki fogják igazítani; mivel az EU és Egyiptom 2017 júniusában számos területen – így a terrorizmus elleni küzdelem terén is – az együttműködés fokozását célzó partnerségi prioritásokat fogadott el az emberi jogok és az alapvető szabadságok kellő tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

T.

mivel Egyiptom az Európai Unió és tagállamai fontos partnere számos területen, köztük a kereskedelem, a biztonság és az emberek közötti kapcsolatok terén; mivel a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-én megbízta a főképviselőt az Egyiptomnak nyújtott uniós támogatás felülvizsgálatának feladatával; mivel a Tanács úgy határozott, hogy az EU Egyiptommal való együttműködését a helyszínen bekövetkezett eseményeknek megfelelően ki fogják igazítani; mivel az EU és Egyiptom 2017 júniusában számos területen – így a terrorizmus elleni küzdelem terén is – az együttműködés fokozását célzó partnerségi prioritásokat fogadott el az emberi jogok és az alapvető szabadságok kellő tiszteletben tartása mellett;

| U. | mivel az EU Külügyek Tanácsának 2013. augusztus 21-i következtetései szerint „A tagállamok továbbá arról is megállapodtak, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik a 2008/944/KKBP közös álláspont hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket, valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtásukat”; mivel több, uniós tagállamban székhellyel rendelkező vállalat továbbra is megfigyelési technológiát és egyéb biztonsági felszerelést exportál Egyiptomba, lehetővé téve az eszközök feltörését, rosszindulatú szoftverek használatát, valamint az emberi jogi jogvédők és civil társadalmi aktivisták elleni fizikai és internetes támadások egyéb formáit; mivel ez a tevékenység az online véleménynyilvánítás szabadságának elnyomásához vezetett; |
| --- | --- |

U.

mivel az EU Külügyek Tanácsának 2013. augusztus 21-i következtetései szerint „A tagállamok továbbá arról is megállapodtak, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik a 2008/944/KKBP közös álláspont hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket, valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtásukat”; mivel több, uniós tagállamban székhellyel rendelkező vállalat továbbra is megfigyelési technológiát és egyéb biztonsági felszerelést exportál Egyiptomba, lehetővé téve az eszközök feltörését, rosszindulatú szoftverek használatát, valamint az emberi jogi jogvédők és civil társadalmi aktivisták elleni fizikai és internetes támadások egyéb formáit; mivel ez a tevékenység az online véleménynyilvánítás szabadságának elnyomásához vezetett;

| 1. | határozottan elítéli az alapvető jogok, különösen az online és offline véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülés és gyülekezés szabadsága, a politikai pluralizmus és a jogállamiság legutóbbi és folyamatos korlátozását Egyiptomban; elítéli a tiltakozókkal szembeni túlzott erőszak alkalmazását, és emlékezteti Egyiptomot arra, hogy a biztonsági erők által adott minden válasznak meg kell felelnie a nemzetközi normáknak és mércéknek, valamint saját alkotmányának; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólít arra, hogy szüntessék meg az emberijog-védők, ügyvédek, tüntetők, újságírók, bloggerek, szakszervezeti tagok, diákok, gyermekek, nőjogi aktivisták, LMBTI-személyek, civil társadalmi szervezetek, nem kormányzati szervezetek, politikai ellenfelek és kisebbségek elleni erőszakot, felbujtást, gyűlöletbeszédet, zaklatást, megfélemlítést, erőszakos eltüntetéseket és cenzúrát az állami hatóságok, a biztonsági erők és szolgálatok, valamint más csoportok részéről Egyiptomban; felszólít az összes emberi jogi jogsértés független és átlátható kivizsgálására, valamint a felelősök felelősségre vonására; hangsúlyozza, hogy Egyiptom hosszú távú stabilitása és biztonsága kizárólag az emberi jogok tiszteletben tartásával biztosítható; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássanak szabadon minden emberi jogi jogvédőt – köztük Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abdelrahman Tarek, Ezzat Goveim, Hajtham Mohamadín, Alaa Abdelfattah, Ibrahim Metváli Hegázi, Mahienour El-Maszri, Mohamed El-Baker és Eszraa Abdelfattah jogvédőket –, akit pusztán jogos és békés emberi jogi munka végzése miatt vettek őrizetbe vagy ítéltek el, továbbá haladéktalanul határozzák meg Ibrahim Ezz El-Din tartózkodási helyét; kéri továbbá, hogy bocsássák szabadon a „Békekoalíció” ügyben előzetes letartóztatásba helyezett emberi jogi jogvédőket, tudósokat és más személyeket, köztük Zijád el-Elaimit, Hasszan Barbarit és Rami Saatot, valamint a Kenyér és Szabadság Párt, az Al-Dosztur Párt és az Egyiptomi Szociáldemokrata Párt közelmúltban hihető büntetőjogi vád nélkül őrizetbe vett tagjait; felszólítja Egyiptomot, hogy szabadon bocsátásukig fedje fel a tartózkodási helyüket, engedélyezze számukra a családjukhoz, az általuk választott ügyvédekhez és a megfelelő orvosi ellátáshoz való teljes körű hozzáférését, valamint folytasson le hiteles vizsgálatokat a rossz bánásmódra vagy kínzásra vonatkozó állítások ügyében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hitre vagy világnézetre való tekintet nélkül garantálják minden egyiptomi egyenlőségét; felszólítja Egyiptomot, hogy a vallási kisebbségek védelmének szavatolása érdekében vizsgálja felül az istenkáromlásról szóló törvényeit; üdvözli a szélsőségesség és a radikalizálódás elleni fellépés céljából az iszlám közbeszéd megújítását szorgalmazó nyilatkozatokat; felhívja az egyiptomi hatóságokat, köztük a katonai és biztonsági erőket, hogy tartsák tiszteletben a keresztények jogait, védjék meg őket az erőszakkal és a diszkriminációval szemben, és gondoskodjanak az ilyen cselekmények elkövetőnek bíróság elé állításáról; |
| --- | --- |

4.

| 5. | támogatja az egyiptomi nép többségének törekvéseit, akik olyan szabad, stabil, virágzó, inkluzív és demokratikus országot kívánnak létrehozni, amely tiszteletben tartja az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal kapcsolatos nemzeti és nemzetközi kötelezettségvállalásait; újólag hangsúlyozza, hogy garantálni kell a vélemény és a bírálat békés kifejezéséhez való jogot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy hagyjanak fel a helyi és nemzetközi hírügynökségek és emberi jogi szervezetek honlapjainak blokkolásával, és helyezzék szabadlábra a médiában dolgozó összes olyan személyt, akit újságírói munkája gyakorlása vettek őrizetbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mély aggodalmát fejezi ki a nemzetközi emberi jogi szervezetekkel vagy az Egyesült Nemzetek emberi jogi szerveivel együttműködő vagy ezekkel együttműködésre törekvő személyek elleni büntetőintézkedések miatt; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy zárják le a 173/2011. sz. ügyet (az úgynevezett „külföldi finanszírozási ügyet”), szüntessék meg az ügyben érintett legalább 31 emberi jogi aktivistával és emberi jogi nem kormányzati szervezet munkatársával szemben bevezetett valamennyi utazási tilalmat – és minden más önkényesen kirótt utazási tilalmat –, és tegyék lehetővé az emberi jogok Egyiptomban működő védelmezői számára az utazást, hogy személyesen részt vehessenek Egyiptom 2019. november 13-án kezdődő egyetemes időszakos felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | szorgalmazza, hogy helyezzék hatályon kívül a nem kormányzati szervezetekről szóló, újonnan elfogadott törvényt, és léptessenek helyébe egy olyan új, a civil társadalmi szervezetekkel folytatott őszinte párbeszéd keretei között összeállított jogszabályi keretrendszert, amely megfelel az egyiptomi alkotmánynak és a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatát fejezi ki az olasz kutatóasszisztens, Giulio Regeni 2016-os elrablása, megkínzása és meggyilkolása ügyében indított hiteles nyomozás és a felelősségre vonás elmaradása miatt; ismét felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy tárják fel a Giulio Regeni és Eric Lang halálát övező körülményeket, és az ezen ügyekben érintett tagállamok hatóságaival folytatott teljes körű együttműködés keretében számoltassák el a felelősöket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri a hatóságoktól a jogszabályok módosítását, elfogadását és tényleges végrehajtását – többek között a családjogi törvény módosításával és a nemi alapú erőszakot, valamint a szexuális zaklatást, támadást és a nemi erőszakot megtiltó rendelkezések beillesztésével – annak érdekében, hogy felszámolják a megkülönböztetés valamennyi formáját, és büntetendő cselekménnyé tegyék a nők és lányok elleni erőszak minden formáját; felhívja továbbá a hatóságokat, hogy az e területen elismert szakértelemmel rendelkező független civil társadalmi szervezetekkel partnerségben ténylegesen hajtsák végre a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre irányuló nemzeti stratégiát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy asz-Szíszi elnök hatalomra jutása óta meredeken nőtt a végrehajtott halálbüntetések száma Egyiptomban; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy hirdessenek moratóriumot a halálbüntetések végrehajtása tekintetében annak érdekében, hogy megszüntessék a halálbüntetést Egyiptomban, és ismét felhívja Egyiptomot, hogy írja alá és ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetés eltörlésére irányuló Második Fakultatív Jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | őszinte részvétét fejezi ki a terrorizmus áldozatai családjainak; szolidaritását fejezi ki az egyiptomi nép mellett, és megerősíti elkötelezettségét a radikális ideológiák és terrorista csoportok elterjedése elleni küzdelem iránt; felhívja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy a Sínai-félszigeten zajló katonai műveleteket a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban hajtsák végre, alaposan vizsgáljanak ki minden visszaélést, és haladéktalanul nyissák meg a Sínai-félsziget északi részét a független segélyszervezetek, valamint a független megfigyelők és az újságírók előtt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy elmaradt a legújabb letartóztatási hullámmal kapcsolatos hivatalos reagálás a főképviselő, illetve a tagállamok részéről; felhívja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy egységes és határozott módon reagáljanak a jelenlegi elnyomó intézkedésekre és az emberi jogok megsértésére; elvárja az EKSZ-től, hogy kezelje kiemelt kérdésként az emberi jogok védelmezőinek helyzetét Egyiptomban, és számoljon be a Parlamentnek arról, hogy mit kíván Kairóval együtt tenni ezzel a kérdéssel – valamint az ezen állásfoglalásban említett egyedi ügyekkel – kapcsolatban; felhívja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy használjanak fel minden rendelkezésükre álló eszközt – köztük kétoldalú és többoldalú eszközöket, kereskedelmi tárgyalásokat, az európai szomszédságpolitikát, a segélyeket, valamint szükség esetén célzott korlátozó intézkedéseket – annak érdekében, hogy leállítsák az ország elnyomó intézkedéseit, és konkrét eredményeket érjenek el Egyiptom emberi jogi teljesítménye terén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | szorgalmazza Egyiptommal fenntartott kapcsolatai mélyreható és átfogó felülvizsgálatát; úgy véli, hogy az egyiptomi emberi jogi helyzet megköveteli a Bizottság költségvetés-támogatási műveleteinek komoly felülvizsgálatát, amelyeket elsősorban a civil társadalom támogatására kell korlátozni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan sürgeti a 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom közös partnerségi prioritások keretein belül vállalt kötelezettségek tiszteletben tartását, és szorgalmazza ezek maradéktalan és megfelelő végrehajtását; szorgalmazza, hogy az új partnerségi prioritások megtárgyalása céljából az EU hozzon létre olyan egyértelmű teljesítménymutatókat, amelyek az Egyiptommal való további együttműködést a demokratikus intézmények reformja, a jogállamiság és az emberi jogok terén elért eredmények függvényévé teszik, és általánosan érvényesítse az emberi jogi aggályokat az egyiptomi hatóságokkal folytatott minden megbeszélésen; ismételten kiemeli, hogy a migrációkezelés vagy a terrorizmus elleni fellépések nem áshatják alá az emberi jogokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismét felhívja az EU tagállamait, hogy cselekedjenek a belső elnyomásra alkalmas valamennyi eszköz kiviteli engedélyének a 2008/944/KKBP közös állásponttal összhangban történő felfüggesztését bejelentő 2013. augusztus 21-i következtetéseiknek megfelelően, és elítéli e kötelezettségvállalás uniós tagállamok általi makacs be nem tartását; ezért felhívja a tagállamokat, hogy állítsák le a megfigyelési technológiák és az emberi jogok védelmezőivel és a civil társadalmi aktivistákkal szemben – többek között a közösségi médiában – megvalósuló támadások megkönnyítésére, valamint a belső elnyomás bármely más fajtájára alkalmas egyéb biztonsági berendezések exportját; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy számoljon be a tagállamok által az egyiptomi rezsimmel folytatott katonai és biztonsági együttműködés aktuális helyzetéről; felszólítja az EU-t, hogy maradéktalanul hajtsa végre Egyiptomra vonatkozóan az exportellenőrzést azokra az árukra tekintettel, amelyeket elnyomásra, kínzásra vagy halálbüntetés végrehajtására lehet felhasználni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák, hogy az EU és Egyiptom között a migrációval kapcsolatban létrejött minden megállapodás szigorúan megfeleljen a nemzetközi emberi jogi normáknak, tiszteletben tartsa a migránsok és a menekültek alapvető jogait, és biztosítsa a megfelelő szintű átláthatóságot és elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, Egyiptom kormányának és parlamentjének, valamint az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL C 224., 2016.6.21., 5. o.

(2)  HL C 300., 2016.8.18., 34. o.

(3)  HL C 50., 2018.2.9., 42. o.

(4)  HL C 463., 2018.12.21., 35. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0526.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/64

---

P9_TA(2019)0044

Az új indonéz büntető törvénykönyvre irányuló javaslat

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az új indonéz büntető törvénykönyvre irányuló javaslatról (2019/2881(RSP))

(2021/C 202/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Indonéziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Indonéziáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a 2014. május 1-jén hatályba lépett EU–Indonézia partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. május 1-jén hatályba lépett EU–Indonézia partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM),

| — | tekintettel a 2018. február 1-jei 7. EU–Indonézia emberi jogi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. február 1-jei 7. EU–Indonézia emberi jogi párbeszédre,

| — | tekintettel az EU és Indonézia közötti szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások 8. fordulójára, amelyre 2019 júniusában került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Indonézia közötti szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások 8. fordulójára, amelyre 2019 júniusában került sor,

| — | tekintettel a 2019. szeptember 15-én előterjesztett, büntető törvénykönyvre irányuló javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. szeptember 15-én előterjesztett, büntető törvénykönyvre irányuló javaslatra,

| — | tekintettel a Jogjakartai Alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogjakartai Alapelvekre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) (1966), amelyet Indonézia 2006-ban ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) (1966), amelyet Indonézia 2006-ban ratifikált,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1987. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1987. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Indonézia a világ negyedik legnépesebb nemzete, stabil demokrácia a régióban, a legnagyobb muzulmán többségű ország, és sokszínű társadalmát 265 millió, különböző vallású, etnikumú, nyelvű és kultúrájú polgár alkotja; |
| --- | --- |

A.

mivel Indonézia a világ negyedik legnépesebb nemzete, stabil demokrácia a régióban, a legnagyobb muzulmán többségű ország, és sokszínű társadalmát 265 millió, különböző vallású, etnikumú, nyelvű és kultúrájú polgár alkotja;

| B. | mivel Indonézia kormánya a büntető törvénykönyvről szóló tervezetet terjesztett elő a jelenlegi büntető törvénykönyv módosítása érdekében; mivel a büntető törvénykönyvről szóló tervezetet 2019. szeptember 15-én véglegesítették; |
| --- | --- |

B.

mivel Indonézia kormánya a büntető törvénykönyvről szóló tervezetet terjesztett elő a jelenlegi büntető törvénykönyv módosítása érdekében; mivel a büntető törvénykönyvről szóló tervezetet 2019. szeptember 15-én véglegesítették;

| C. | mivel a büntető törvénykönyvről szóló tervezet olyan cikkeket tartalmaz, amelyek sértik a nők, a vallási kisebbségek és az LMBTI-személyek jogait, valamint a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát; |
| --- | --- |

C.

mivel a büntető törvénykönyvről szóló tervezet olyan cikkeket tartalmaz, amelyek sértik a nők, a vallási kisebbségek és az LMBTI-személyek jogait, valamint a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát;

| D. | mivel szeptemberben több ezer ember – köztük diákok – gyűlt össze Indonézia-szerte, hogy tiltakozzon a büntető törvénykönyv tervezete ellen, és kérte a törvénykönyv elfogadásának felfüggesztését; |
| --- | --- |

D.

mivel szeptemberben több ezer ember – köztük diákok – gyűlt össze Indonézia-szerte, hogy tiltakozzon a büntető törvénykönyv tervezete ellen, és kérte a törvénykönyv elfogadásának felfüggesztését;

| E. | mivel a nagyszabású tiltakozások nyomán 2019. szeptember 20-án Indonézia elnöke utasította az indonéz parlamentet, hogy halassza el a törvénytervezet elfogadását; mivel a törvénytervezet elfogadására vonatkozó határozat most az indonéz képviselőház hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

E.

mivel a nagyszabású tiltakozások nyomán 2019. szeptember 20-án Indonézia elnöke utasította az indonéz parlamentet, hogy halassza el a törvénytervezet elfogadását; mivel a törvénytervezet elfogadására vonatkozó határozat most az indonéz képviselőház hatáskörébe tartozik;

| F. | mivel a büntetőtörvénykönyv-tervezet „élő jogszabályokra” hivatkozó 2. cikke homályosnak tekinthető, mivel nem sorolja fel a büntetendő bűncselekményeket, így azt helyi szinten fel lehet használni a meglévő és diszkriminatív saría-törvények százainak legalizálására; |
| --- | --- |

F.

mivel a büntetőtörvénykönyv-tervezet „élő jogszabályokra” hivatkozó 2. cikke homályosnak tekinthető, mivel nem sorolja fel a büntetendő bűncselekményeket, így azt helyi szinten fel lehet használni a meglévő és diszkriminatív saría-törvények százainak legalizálására;

| G. | mivel a büntető törvénykönyv tervezete egy évig terjedő szabadságvesztéssel bünteti a házasságon kívüli szexuális kapcsolatot; mivel ez a rendelkezés lényegében bűncselekménynek minősíti az azonos neműek közötti valamennyi szexuális kapcsolatot; mivel e cikk a szexiparban dolgozó valamennyi embert büntetőeljárás alá vonja; |
| --- | --- |

G.

mivel a büntető törvénykönyv tervezete egy évig terjedő szabadságvesztéssel bünteti a házasságon kívüli szexuális kapcsolatot; mivel ez a rendelkezés lényegében bűncselekménynek minősíti az azonos neműek közötti valamennyi szexuális kapcsolatot; mivel e cikk a szexiparban dolgozó valamennyi embert büntetőeljárás alá vonja;

| H. | mivel a büntető törvénykönyv tervezete kimondja, hogy az együtt élő, nem házas személyeket hat hónap börtönbüntetésre lehet ítélni; |
| --- | --- |

H.

mivel a büntető törvénykönyv tervezete kimondja, hogy az együtt élő, nem házas személyeket hat hónap börtönbüntetésre lehet ítélni;

| I. | mivel az azonos neműek kapcsolatát az indonéz hatóságok hivatalosan nem ismerik el, ezért az ilyen kapcsolatokra kifejezetten vonatkozik e rendelkezés; mivel Indonéziában korábban nem tapasztalt számú erőszakos és diszkriminatív támadást követnek el az LMBTI-személyekkel szemben, számos esetben zaklatják őket, valamint egyre több gúnyos, LMBTI-ellenes kijelentés hangzik el; |
| --- | --- |

I.

mivel az azonos neműek kapcsolatát az indonéz hatóságok hivatalosan nem ismerik el, ezért az ilyen kapcsolatokra kifejezetten vonatkozik e rendelkezés; mivel Indonéziában korábban nem tapasztalt számú erőszakos és diszkriminatív támadást követnek el az LMBTI-személyekkel szemben, számos esetben zaklatják őket, valamint egyre több gúnyos, LMBTI-ellenes kijelentés hangzik el;

| J. | mivel a büntető törvénykönyv tervezetében szereplő rendelkezések továbbviszik az istenkáromlásra vonatkozó hatályos törvény rendelkezéseit; mivel az istenkáromlásról szóló jelenlegi törvény 1965. évi elfogadása óta a törvény értelmében több mint 150, többségükben valamilyen vallási kisebbséghez tartozó személyt ítéltek el; mivel az istenkáromlásról szóló törvény az Indonéziában élő kisebbségekkel szembeni növekvő intolerancia miatt veszélybe sodorja a vallási kisebbségeket; |
| --- | --- |

J.

mivel a büntető törvénykönyv tervezetében szereplő rendelkezések továbbviszik az istenkáromlásra vonatkozó hatályos törvény rendelkezéseit; mivel az istenkáromlásról szóló jelenlegi törvény 1965. évi elfogadása óta a törvény értelmében több mint 150, többségükben valamilyen vallási kisebbséghez tartozó személyt ítéltek el; mivel az istenkáromlásról szóló törvény az Indonéziában élő kisebbségekkel szembeni növekvő intolerancia miatt veszélybe sodorja a vallási kisebbségeket;

| K. | mivel a büntető törvénykönyv tervezete korlátozza a fogamzásgátlással és a fogamzásgátlás megkönnyítésével kapcsolatos információk nyújtását a 18. életévüket be nem töltött személyek számára; mivel a fogamzásgátláshoz való korlátozott hozzáférés különösen súlyos hatással van azokra a marginalizált csoportokra, amelyek már jelenleg is a legnagyobb veszélynek vannak kitéve az indonéziai HIV-járvány tekintetében; |
| --- | --- |

K.

mivel a büntető törvénykönyv tervezete korlátozza a fogamzásgátlással és a fogamzásgátlás megkönnyítésével kapcsolatos információk nyújtását a 18. életévüket be nem töltött személyek számára; mivel a fogamzásgátláshoz való korlátozott hozzáférés különösen súlyos hatással van azokra a marginalizált csoportokra, amelyek már jelenleg is a legnagyobb veszélynek vannak kitéve az indonéziai HIV-járvány tekintetében;

| L. | mivel a büntető törvénykönyv tervezete kimondja, hogy azokat a nőket, akiken abortuszt hajtottak végre, négy évig terjedő börtönbüntetésre lehet ítélni; mivel bárki, aki segít egy terhes nő művi terhességmegszakításában, öt évig terjedő börtönbüntetésre ítélhető; |
| --- | --- |

L.

mivel a büntető törvénykönyv tervezete kimondja, hogy azokat a nőket, akiken abortuszt hajtottak végre, négy évig terjedő börtönbüntetésre lehet ítélni; mivel bárki, aki segít egy terhes nő művi terhességmegszakításában, öt évig terjedő börtönbüntetésre ítélhető;

| M. | mivel szeptemberben Indonézia ellentmondásos törvényt fogadott el, amely gyengíti a korrupció felszámolásával foglalkozó nemzeti bizottságot, más néven „KPK” -t, amely 2002-es létrehozása óta több száz politikus ellen folytatott sikeres eljárást; mivel a jelenlegi büntető törvénykönyv rendelkezéseit, az elektronikus tájékoztatásról és tranzakciókról szóló törvényt, valamint a terrorizmus elleni jogszabályokat felhasználták az emberijog-védők munkájának önkényes korlátozására; |
| --- | --- |

M.

mivel szeptemberben Indonézia ellentmondásos törvényt fogadott el, amely gyengíti a korrupció felszámolásával foglalkozó nemzeti bizottságot, más néven „KPK” -t, amely 2002-es létrehozása óta több száz politikus ellen folytatott sikeres eljárást; mivel a jelenlegi büntető törvénykönyv rendelkezéseit, az elektronikus tájékoztatásról és tranzakciókról szóló törvényt, valamint a terrorizmus elleni jogszabályokat felhasználták az emberijog-védők munkájának önkényes korlátozására;

| N. | mivel az emberijog-védőket üldözték az emberi jogok megsértések leleplezéséért, különösen a nyugat-pápuai tüntetések kapcsán; mivel a tiltakozások kezdete óta legalább 40 ember vesztette életét és legalább 8 000 őslakos pápua és más indonéz állampolgár kényszerült lakóhelye elhagyására Nyugat-Pápuában; mivel több ízben megtiltották az újságírók és az ENSZ független szervei számára a régióba való belépést; |
| --- | --- |

N.

mivel az emberijog-védőket üldözték az emberi jogok megsértések leleplezéséért, különösen a nyugat-pápuai tüntetések kapcsán; mivel a tiltakozások kezdete óta legalább 40 ember vesztette életét és legalább 8 000 őslakos pápua és más indonéz állampolgár kényszerült lakóhelye elhagyására Nyugat-Pápuában; mivel több ízben megtiltották az újságírók és az ENSZ független szervei számára a régióba való belépést;

| O. | mivel 2019. május 2-án a lengyelországi Jakub Fabian Skrzypski európai uniós polgárt a wamenai kerületi bíróság öt év börtönbüntetésre ítélte, mert állítólag részt vett a pápua szeparatista mozgalomban; |
| --- | --- |

O.

mivel 2019. május 2-án a lengyelországi Jakub Fabian Skrzypski európai uniós polgárt a wamenai kerületi bíróság öt év börtönbüntetésre ítélte, mert állítólag részt vett a pápua szeparatista mozgalomban;

| P. | mivel Indonéziában 2015 és 2018 között több mint 40 személyt ítéltek halálra, és jelenleg több mint 300 fogoly vár a kivégzésére; mivel a halálbüntetés kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés, amely sérti az élethez való jogot; |
| --- | --- |

P.

mivel Indonéziában 2015 és 2018 között több mint 40 személyt ítéltek halálra, és jelenleg több mint 300 fogoly vár a kivégzésére; mivel a halálbüntetés kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés, amely sérti az élethez való jogot;

| 1. | üdvözli, hogy az EU és Indonézia közötti kapcsolatok a demokrácia és a jó kormányzás közös értékein, az emberi jogok tiszteletben tartásán, valamint a béke, a stabilitás és a gazdasági fejlődés előmozdításán alapulnak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mély aggodalmát fejezi ki a felülvizsgált indonéz büntető törvénykönyv tervezetének rendelkezései miatt, amely lehetővé teszi a nemen, valláson vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést, valamint a kisebbségekkel szembeni megkülönböztetést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy Widodo elnök elrendelte a büntető törvénykönyv elfogadásának elhalasztását; felhívja az indonéz parlamentet, hogy alaposan vizsgálja felül a büntető törvénykönyvre irányuló javaslatot annak érdekében, hogy megfeleljen a nemzetközi emberi jogi normáknak, valamint arra, hogy távolítson el belőle minden diszkriminatív rendelkezést; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az indonéz hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül az alapvető jogokat és szabadságokat korlátozó valamennyi jogi rendelkezést, és valamennyi jogszabályt hangolják össze a nemzetközi emberi jogi normákkal és Indonézia nemzetközi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az indonéz hatóságokat, hogy a büntető törvénykönyv módosításával védjék meg az LMBTI személyek jogait az LMBTI személyek bármilyen üldözésének büntetése és a homoszexualitás dekriminalizálása révén; felszólítja az indonéz tisztviselőket, hogy tartózkodjanak az LMBTI személyek elleni uszító kijelentésektől, amelyek csak súlyosabb megbélyegzést eredményeznek; ösztönzi az indonéz hatóságokat, hogy segítsék elő a civil társadalom legfontosabb szereplőivel folytatott politikai párbeszédet az emberi jogok egyetemes alkalmazásának előmozdítása és védelme érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri az istenkáromlásról szóló törvényekre vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatát, mivel az veszélyezteti a vallási kisebbségeket és az ateistákat; támogatja a büntető törvénykönyv 156. cikke és 156. cikkének (a) bekezdése, a vallásgyalázás és a vallás rágalmazásának megelőzéséről szóló törvény, valamint az elektronikus tranzakciókról és adatokról szóló törvény hatályon kívül helyezésére, a terrorizmus elleni jogszabályok módosítására, valamint az istenkáromlással vádolt személyek elleni vádak ejtésére és eljárások megszüntetésére vonatkozó ENSZ-ajánlásokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aggodalommal veszi tudomásul a szexuális egészséggel kapcsolatos alapvető információk szabad terjesztésének korlátozását a büntető törvénykönyv tervezetében; ösztönzi a nők és lányok fogamzásgátlással és családtervezéssel kapcsolatos cenzúrázatlan információkhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megerősíti, hogy az egészséghez – többek között a szexuális és reproduktív egészséghez – való hozzáférés emberi jog; hangsúlyozza, hogy megfelelő és megfizethető szexuális és reproduktív egészségügyi ellátást kell biztosítani, beleértve a szexuális oktatást és tájékoztatást, a családtervezést, a fogamzásgátló módszereket, valamint a biztonságos és legális abortuszt; megjegyzi, hogy ezek a szolgáltatások fontosak a női életek megmentése, a csecsemő- és gyermekhalandóság csökkentése, valamint a szexuális úton terjedő betegségek, köztük a HIV/AIDS megelőzése szempontjából; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli a hatóságokhoz intézett felhívását, hogy vezessenek be moratóriumot valamennyi halálbüntetés végrehajtása tekintetében, a halálbüntetés eltörlésének céljával; megjegyzi, hogy Indonézia elfogadta ezt az ajánlást az egyetemes időszakos felülvizsgálat legutóbbi, 2017. évi ciklusában; felszólítja az Uniót és a francia kormányt, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy Olivier Jovert ne ítéljék halálra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólít az emberi jogi helyzet folyamatos és szoros nyomon követésére Indonéziában, különösen az Európai Unió indonéziai és brunei küldöttségének rendszeres jelentéstétele révén; felszólítja az Európai Unió indonéziai és brunei küldöttségét és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy vészhelyzetben védelmet és támogatást nyújtsanak a veszélyben lévők számára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálja az új korrupcióellenes jogszabályt elfogadását, amelynek értelmében a korrupció felszámolásával foglalkozó bizottság (KPK) kormányzati ügynökséggé válik, nem pedig független szervként működik, és kéri e jogszabály felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmát fejezi ki a Nyugat-Pápua tartományban fellángoló erőszak miatt; felszólítja az indonéz hatóságokat, hogy végezzenek független vizsgálatot a legutóbbi nyugat-pápuai tüntetések ügyében; felhív a biztonsági erők bevetésének korlátozására a fenti régióban; sürgeti az indonéz kormányt, hogy politikai párbeszéd révén rendezze a nyugat-pápuai helyzet problémáját; felhívja a hatóságokat, hogy biztosítsanak akadálytalan hozzáférést az ENSZ tisztviselői, a nem kormányzati szervezetek és az újságírók számára Nyugat-Pápua területéhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalmát fejezi ki Jakub Fabian Skrzypski lengyel állampolgár ügye miatt, akit Indonéziában politikai fogolyként tartanak fogva; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közelmúltbeli pápuai események fényében további wamenai fogva tartása nem csak emberi jogait sértené, hanem az életét is veszélyeztetné; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy vesse fel Skrzypski ügyét az Indonéziával küszöbön álló párbeszédek során, és követeli, hogy az indonéz hatóságok tegyék lehetővé Lengyelországba történő átszállítását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja Indonéziát, hogy biztosítson állandó meghívást az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának minden különleges eljárása számára, amelynek magában kell foglalnia az ország egész területére kiterjedő, szabad bejutást; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja Indonézia kormányát, hogy tegyen eleget az összes kötelezettségének, és tartsa tiszteletben, védje meg és biztosítsa a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített jogokat és szabadságokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és Indonézia közötti, jelenleg tárgyalás alatt álló szabadkereskedelmi megállapodásába foglaljanak bele az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelező erejű és érvényesíthető rendelkezéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli az EU és Indonézia közötti folyamatos éves emberi jogi párbeszédet, és várakozással tekint a novemberben esedékes párbeszéd elé; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Indonézia kormányának és parlamentjének, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) főtitkárának, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

18.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/68

---

P9_TA(2019)0046

A króm-trioxid felhasználása

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a króm-trioxid alkalmazási módjára vonatkozó engedélyt részlegesen megadó bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Cromomed S.A. és mások) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

(2021/C 202/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a króm-trioxid alkalmazási módjára vonatkozó engedélyt részlegesen megadó bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (Cromomed S.A. és mások) D063690/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a króm-trioxid alkalmazási módjára vonatkozó engedélyt részlegesen megadó bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (Cromomed S.A. és mások) D063690/01,

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a REACH-rendelet) és különösen annak 64. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a REACH-rendelet) és különösen annak 64. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottságának (RAC) és társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottságának (SEAC) a REACH-rendelet 64. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti véleményeire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottságának (RAC) és társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottságának (SEAC) a REACH-rendelet 64. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti véleményeire (2),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (3),

| — | tekintettel a Törvényszék T-837/16. sz. esetben hozott, 2019. március 7-i ítéletére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törvényszék T-837/16. sz. esetben hozott, 2019. március 7-i ítéletére (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a króm-trioxidot 2010-ben felvették a REACH-rendelet szerinti különös aggodalomra okot adó anyagok jelöltlistájára (5), mivel rákkeltő (1A. kategória) és mutagén (1B. kategória) anyagként van besorolva; |
| --- | --- |

A.

mivel a króm-trioxidot 2010-ben felvették a REACH-rendelet szerinti különös aggodalomra okot adó anyagok jelöltlistájára (5), mivel rákkeltő (1A. kategória) és mutagén (1B. kategória) anyagként van besorolva;

| B. | mivel a króm-trioxid a szóban forgó besorolás, az anyag nagy mennyiségben történt felhasználása, uniós felhasználási helyszíneinek magas száma, és a munkavállalók jelentős kitettségi kockázata miatt 2013-ban bekerült a REACH-rendelet (6) XIV. mellékletébe (7); |
| --- | --- |

B.

mivel a króm-trioxid a szóban forgó besorolás, az anyag nagy mennyiségben történt felhasználása, uniós felhasználási helyszíneinek magas száma, és a munkavállalók jelentős kitettségi kockázata miatt 2013-ban bekerült a REACH-rendelet (6) XIV. mellékletébe (7);

| C. | mivel a Cromomed S.A. és négy másik vállalat (a továbbiakban: kérelmezők) a REACH-rendelet 62. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be közösen a króm-trioxid funkcionális krómbevonatokban való felhasználásának engedélyezése iránt széles alkalmazási körben, az általános gépipart és az acélgyártást is ideértve (8); |
| --- | --- |

C.

mivel a Cromomed S.A. és négy másik vállalat (a továbbiakban: kérelmezők) a REACH-rendelet 62. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be közösen a króm-trioxid funkcionális krómbevonatokban való felhasználásának engedélyezése iránt széles alkalmazási körben, az általános gépipart és az acélgyártást is ideértve (8);

| D. | mivel 2016 decemberében a Bizottság megkapta a RAC és a SEAC véleményét; mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezetét csak 2019 augusztus végén nyújtották be a REACH-bizottságnak; |
| --- | --- |

D.

mivel 2016 decemberében a Bizottság megkapta a RAC és a SEAC véleményét; mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezetét csak 2019 augusztus végén nyújtották be a REACH-bizottságnak;

| E. | mivel a REACH-rendelet elsődleges célja – az Európai Unió Bírósága által értelmezett (16) preambulumbekezdés (9) fényében — az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítása; |
| --- | --- |

E.

mivel a REACH-rendelet elsődleges célja – az Európai Unió Bírósága által értelmezett (16) preambulumbekezdés (9) fényében — az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítása;

| F. | mivel az 55. cikk és a REACH-rendelet (12) preambulumbekezdése értelmében az engedélyezés egyik központi célja, hogy a különös aggodalomra okot adó anyagokat biztonságosabb alternatív anyagokkal vagy technológiákkal helyettesítsék; |
| --- | --- |

F.

mivel az 55. cikk és a REACH-rendelet (12) preambulumbekezdése értelmében az engedélyezés egyik központi célja, hogy a különös aggodalomra okot adó anyagokat biztonságosabb alternatív anyagokkal vagy technológiákkal helyettesítsék;

| G. | mivel a RAC megerősítette, hogy a króm-trioxid rákkeltő tulajdonságai tekintetében nem lehet meghatározni a „származtatott hatásmentes szintet”; mivel a króm-trioxid „küszöbértékekkel nem rendelkező anyagnak”, azaz olyan anyagnak minősül, amelyre vonatkozóan nem lehet megállapítani az „expozíció biztonságos szintjét”; |
| --- | --- |

G.

mivel a RAC megerősítette, hogy a króm-trioxid rákkeltő tulajdonságai tekintetében nem lehet meghatározni a „származtatott hatásmentes szintet”; mivel a króm-trioxid „küszöbértékekkel nem rendelkező anyagnak”, azaz olyan anyagnak minősül, amelyre vonatkozóan nem lehet megállapítani az „expozíció biztonságos szintjét”;

| H. | mivel az ilyen „küszöbértékkel nem rendelkező anyag” esetében a REACH-rendelet úgy véli, hogy a kockázat alapértelmezetten az említett rendelet 60. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető „hatékonyan ellenőrzöttnek”, és ebben az esetben csak akkor adható engedély, ha teljesülnek a 60. cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek; |
| --- | --- |

H.

mivel az ilyen „küszöbértékkel nem rendelkező anyag” esetében a REACH-rendelet úgy véli, hogy a kockázat alapértelmezetten az említett rendelet 60. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető „hatékonyan ellenőrzöttnek”, és ebben az esetben csak akkor adható engedély, ha teljesülnek a 60. cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek;

| I. | mivel a REACH-rendelet 60. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy engedély csak akkor adható ki, amennyiben a kérelmező többek között bizonyítja, hogy az összes felhasználás tekintetében nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok és technológiák; mivel a rendelet 60. cikkének (5) bekezdése szerint ugyanis annak értékelése során, hogy megfelelő alternatívák állnak-e rendelkezésre, a Bizottságnak az összes lényeges szempontot figyelembe kell vennie, beleértve az alternatívák technikai és gazdasági megvalósíthatóságát a kérelmező vonatkozásában; |
| --- | --- |

I.

mivel a REACH-rendelet 60. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy engedély csak akkor adható ki, amennyiben a kérelmező többek között bizonyítja, hogy az összes felhasználás tekintetében nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok és technológiák; mivel a rendelet 60. cikkének (5) bekezdése szerint ugyanis annak értékelése során, hogy megfelelő alternatívák állnak-e rendelkezésre, a Bizottságnak az összes lényeges szempontot figyelembe kell vennie, beleértve az alternatívák technikai és gazdasági megvalósíthatóságát a kérelmező vonatkozásában;

| J. | mivel a kérelmezők által bemutatott alternatívák elemzése a Króm-trioxidot Engedélyező Konzorcium (CTAC) által végzett munkán alapul (10); mivel a CTAC által végzett értékelésben fellelhető bizonytalanságok voltak a fő okai annak, hogy a Parlament kifogást emeljen a vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezete ellen (11); |
| --- | --- |

J.

mivel a kérelmezők által bemutatott alternatívák elemzése a Króm-trioxidot Engedélyező Konzorcium (CTAC) által végzett munkán alapul (10); mivel a CTAC által végzett értékelésben fellelhető bizonytalanságok voltak a fő okai annak, hogy a Parlament kifogást emeljen a vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezete ellen (11);

| K. | mivel az alternatívák kérelmezők általi elemzése azon az előfeltevésen alapszik, hogy egy technikailag megvalósítható alternatíva csak hasonló anyag lehet (12), azaz egyetlen olyan anyag vagy technológia, amely képes a különös aggodalomra okot adó anyagot helyettesíteni az összes olyan ágazatban és alkalmazás során, amelyben felhasználják (13); |
| --- | --- |

K.

mivel az alternatívák kérelmezők általi elemzése azon az előfeltevésen alapszik, hogy egy technikailag megvalósítható alternatíva csak hasonló anyag lehet (12), azaz egyetlen olyan anyag vagy technológia, amely képes a különös aggodalomra okot adó anyagot helyettesíteni az összes olyan ágazatban és alkalmazás során, amelyben felhasználják (13);

| L. | mivel a nagyon különböző ágazatokat felölelő és nagyon eltérő teljesítménykövetelményeket alkalmazó felhasználási módokra vonatkozó engedélyezési kérelemben (14) egy ilyen megközelítés „nem teszi lehetővé, hogy egyetlen alternatíva feleljen meg az összes követelménynek”, amint azt a SEAC is egyértelműen elismerte (15); |
| --- | --- |

L.

mivel a nagyon különböző ágazatokat felölelő és nagyon eltérő teljesítménykövetelményeket alkalmazó felhasználási módokra vonatkozó engedélyezési kérelemben (14) egy ilyen megközelítés „nem teszi lehetővé, hogy egyetlen alternatíva feleljen meg az összes követelménynek”, amint azt a SEAC is egyértelműen elismerte (15);

| M. | mivel e megközelítést követve indokolatlanul hátrányos megkülönböztetésben részesülnek azok az alternatívák, amelyek bizonyos ágazatokban vagy bizonyos felhasználási módok esetében állnak rendelkezésre, és jogellenes eltérést adna a kérelmezőknek azon kötelezettségüktől, melynek értelmében bizonyítaniuk kell, hogy minden egyes felhasználás tekintetében nem áll rendelkezésre megfelelő alternatíva; mivel ez a megközelítés figyelmen kívül hagyja a helyettesítésre irányuló, a REACH-rendelet 55. cikkében foglalt célkitűzést, és nem ösztönzi az innovációt; |
| --- | --- |

M.

mivel e megközelítést követve indokolatlanul hátrányos megkülönböztetésben részesülnek azok az alternatívák, amelyek bizonyos ágazatokban vagy bizonyos felhasználási módok esetében állnak rendelkezésre, és jogellenes eltérést adna a kérelmezőknek azon kötelezettségüktől, melynek értelmében bizonyítaniuk kell, hogy minden egyes felhasználás tekintetében nem áll rendelkezésre megfelelő alternatíva; mivel ez a megközelítés figyelmen kívül hagyja a helyettesítésre irányuló, a REACH-rendelet 55. cikkében foglalt célkitűzést, és nem ösztönzi az innovációt;

| N. | mivel a SEAC azt állította, hogy a kérelmezők által benyújtott elemzés – amely a műszakilag megfelelő alternatív megoldások rendelkezésre állását vizsgálta – nem volt kellően alapos és nem volt elég egyértelmű (16); mivel a SEAC azt állította, hogy a kérelmezők nem jelentették ki meggyőzően, hogy nem állnak rendelkezésre alternatív megoldások a krómbevonatot alkalmazó felhasználási módok esetében, sőt, maga a bizottság is ismert olyan meglévő alternatív megoldásokat, amelyek a kérelmezett alkalmazások közül néhány esetében műszakilag megvalósíthatóak lehetnének (17); mivel a SEAC megerősítette, hogy több információra lett volna szüksége ahhoz, hogy megállapíthassa az alternatív megoldások gazdasági megvalósíthatóságát (18); |
| --- | --- |

N.

mivel a SEAC azt állította, hogy a kérelmezők által benyújtott elemzés – amely a műszakilag megfelelő alternatív megoldások rendelkezésre állását vizsgálta – nem volt kellően alapos és nem volt elég egyértelmű (16); mivel a SEAC azt állította, hogy a kérelmezők nem jelentették ki meggyőzően, hogy nem állnak rendelkezésre alternatív megoldások a krómbevonatot alkalmazó felhasználási módok esetében, sőt, maga a bizottság is ismert olyan meglévő alternatív megoldásokat, amelyek a kérelmezett alkalmazások közül néhány esetében műszakilag megvalósíthatóak lehetnének (17); mivel a SEAC megerősítette, hogy több információra lett volna szüksége ahhoz, hogy megállapíthassa az alternatív megoldások gazdasági megvalósíthatóságát (18);

| O. | mivel ez azt jelenti, hogy a kérelmezők – a REACH-rendelet követelményeivel ellentétben – nem tettek eleget bizonyítási kötelezettségüknek, amint azt a Törvényszék is megerősítette (19); |
| --- | --- |

O.

mivel ez azt jelenti, hogy a kérelmezők – a REACH-rendelet követelményeivel ellentétben – nem tettek eleget bizonyítási kötelezettségüknek, amint azt a Törvényszék is megerősítette (19);

| P. | mivel a SEAC mindazonáltal saját feltételezéseit követve kijelentette, hogy „amikor az alternatív anyagok ha műszakilag megvalósíthatóak lesznek, nem valószínű, hogy gazdaságilag is megvalósíthatóvá válnak” (20) (saját kiemelés); mivel először is nem a SEAC feladata, hogy a saját feltevéseivel szüntesse meg az alkalmazás terén mutatkozó hiányosságokat, másodszor pedig a „nem valószínű” kifejezés arra utal, hogy még mindig vannak bizonytalanságok; |
| --- | --- |

P.

mivel a SEAC mindazonáltal saját feltételezéseit követve kijelentette, hogy „amikor az alternatív anyagok ha műszakilag megvalósíthatóak lesznek, nem valószínű, hogy gazdaságilag is megvalósíthatóvá válnak” (20) (saját kiemelés); mivel először is nem a SEAC feladata, hogy a saját feltevéseivel szüntesse meg az alkalmazás terén mutatkozó hiányosságokat, másodszor pedig a „nem valószínű” kifejezés arra utal, hogy még mindig vannak bizonytalanságok;

| Q. | mivel a SEAC véleménye – mely szerint az alternatív megoldások műszakilag és gazdaságilag nem megvalósíthatóak – nincs összhangban saját megállapításaival, és ezt a következtetést az alkalmazás hiányosságainak fényében nem lehet levonni; |
| --- | --- |

Q.

mivel a SEAC véleménye – mely szerint az alternatív megoldások műszakilag és gazdaságilag nem megvalósíthatóak – nincs összhangban saját megállapításaival, és ezt a következtetést az alkalmazás hiányosságainak fényében nem lehet levonni;

| R. | mivel a Törvényszék egyértelművé tette, hogy „egyedül a Bizottságra hárul annak ellenőrzése, hogy [a REACH-rendelet 60. cikke (4) bekezdésében] előírt feltételek teljesülnek-e” (21), valamint hogy a SEAC és a RAC véleménye rá nézve nem kötelező, és nem kell követnie az ő véleményüket, ha az abban foglalt érvelés nem „teljes körű, koherens és releváns” (22); |
| --- | --- |

R.

mivel a Törvényszék egyértelművé tette, hogy „egyedül a Bizottságra hárul annak ellenőrzése, hogy [a REACH-rendelet 60. cikke (4) bekezdésében] előírt feltételek teljesülnek-e” (21), valamint hogy a SEAC és a RAC véleménye rá nézve nem kötelező, és nem kell követnie az ő véleményüket, ha az abban foglalt érvelés nem „teljes körű, koherens és releváns” (22);

| S. | mivel a Bizottság, miután a bizottsági végrehajtási határozat tervezetében (23) jóváhagyta a SEAC következetlen véleményét, nem teljesítette a Törvényszék által megállapított feladatait; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság, miután a bizottsági végrehajtási határozat tervezetében (23) jóváhagyta a SEAC következetlen véleményét, nem teljesítette a Törvényszék által megállapított feladatait;

| T. | mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezet a (8) preambulumbekezdésben kifejezetten utal arra, hogy a „SEAC a tervezett alkalmazás hatálya alá tartozó bizonyos felhasználások alternatív megoldásainak műszaki megvalósíthatósága tekintetében nem tudta kizárni a lehetséges bizonytalanságot”; |
| --- | --- |

T.

mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezet a (8) preambulumbekezdésben kifejezetten utal arra, hogy a „SEAC a tervezett alkalmazás hatálya alá tartozó bizonyos felhasználások alternatív megoldásainak műszaki megvalósíthatósága tekintetében nem tudta kizárni a lehetséges bizonytalanságot”;

| U. | mivel a Törvényszék megállapította, hogy annak ellenére, hogy az engedélyezési eljárásban részt vevő különféle szereplők bizonyítékokat nyújtottak be, továbbra is bizonytalanságok állnak fenn az alternatív megoldások rendelkezésre állásának hiányára vonatkozó feltételt illetően, azt kell megállapítani, hogy a kérelmező nem tett eleget a bizonyítási kötelezettségének, és ennélfogva nem lehet számára megadni az engedélyt (24); |
| --- | --- |

U.

mivel a Törvényszék megállapította, hogy annak ellenére, hogy az engedélyezési eljárásban részt vevő különféle szereplők bizonyítékokat nyújtottak be, továbbra is bizonytalanságok állnak fenn az alternatív megoldások rendelkezésre állásának hiányára vonatkozó feltételt illetően, azt kell megállapítani, hogy a kérelmező nem tett eleget a bizonyítási kötelezettségének, és ennélfogva nem lehet számára megadni az engedélyt (24);

| V. | mivel a (8) preambulumbekezdésben említett bizonytalanság fényében a bizottsági végrehajtási határozattervezet sérti a Törvényszék ítéletét; |
| --- | --- |

V.

mivel a (8) preambulumbekezdésben említett bizonytalanság fényében a bizottsági végrehajtási határozattervezet sérti a Törvényszék ítéletét;

| W. | mivel a Bizottság arra törekszik, hogy döntését úgy igazolja, hogy megerősíti, hogy a feltételek — amelyek szerinte az engedélyezett felhasználás körét korlátozzák (25) – orvosolják az alternatívák elemzésével kapcsolatos alkalmazás hiányosságait; |
| --- | --- |

W.

mivel a Bizottság arra törekszik, hogy döntését úgy igazolja, hogy megerősíti, hogy a feltételek — amelyek szerinte az engedélyezett felhasználás körét korlátozzák (25) – orvosolják az alternatívák elemzésével kapcsolatos alkalmazás hiányosságait;

| X. | mivel a feltételek elfogadása abban az esetben jogszerű és megfelelő, ha azok az engedély hatályát ténylegesen korlátozzák, felsorolva azokat a konkrét felhasználásokat, amelyekre a Bizottság az engedélyezés időpontjában úgy tekintett, mint amelyek nem rendelkeznek megfelelő alternatívákkal; |
| --- | --- |

X.

mivel a feltételek elfogadása abban az esetben jogszerű és megfelelő, ha azok az engedély hatályát ténylegesen korlátozzák, felsorolva azokat a konkrét felhasználásokat, amelyekre a Bizottság az engedélyezés időpontjában úgy tekintett, mint amelyek nem rendelkeznek megfelelő alternatívákkal;

| Y. | mivel ebben az esetben azonban a Bizottság nyitva hagyta az engedély alkalmazási körének meghatározását (26), ami azt jelzi, hogy nem fogadott el végleges határozatot arra vonatkozóan, hogy a határozat időpontjában mely használati módok esetében nem voltak megfelelő alternatív megoldások; mivel e feltételek elfogadásával a Bizottság éppen a kérelmezőkre ruházza azon kizárólagos hatáskörét, hogy az engedély alkalmazási körével kapcsolatosan eseti alapon végső értékelést végezzen, illetve döntést hozzon; |
| --- | --- |

Y.

mivel ebben az esetben azonban a Bizottság nyitva hagyta az engedély alkalmazási körének meghatározását (26), ami azt jelzi, hogy nem fogadott el végleges határozatot arra vonatkozóan, hogy a határozat időpontjában mely használati módok esetében nem voltak megfelelő alternatív megoldások; mivel e feltételek elfogadásával a Bizottság éppen a kérelmezőkre ruházza azon kizárólagos hatáskörét, hogy az engedély alkalmazási körével kapcsolatosan eseti alapon végső értékelést végezzen, illetve döntést hozzon;

| Z. | mivel a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy ez a megközelítés jogellenes (27); |
| --- | --- |

Z.

mivel a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy ez a megközelítés jogellenes (27);

| AA. | mivel ezen túlmenően a Törvényszék szerint, ha a rendelkezésre álló információk arra engednek következtetni, hogy általában véve rendelkezésre állnak megfelelő alternatív megoldások, de e megoldások a kérelmező vonatkozásában műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósíthatók, úgy a kérelmezőnek helyettesítési tervet kell benyújtania, hogy az engedélyt jogszerűen megadják (28); |
| --- | --- |

AA.

mivel ezen túlmenően a Törvényszék szerint, ha a rendelkezésre álló információk arra engednek következtetni, hogy általában véve rendelkezésre állnak megfelelő alternatív megoldások, de e megoldások a kérelmező vonatkozásában műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósíthatók, úgy a kérelmezőnek helyettesítési tervet kell benyújtania, hogy az engedélyt jogszerűen megadják (28);

| AB. | mivel annak ellenére, hogy az alternatív megoldásokra vonatkozóan a SEAC véleményének elfogadása előtt rendelkezésre álltak információk (29), a kérelmezők a SEAC véleménye szerint nem vizsgálták tovább a megoldásokat, és nem nyújtottak be részletesebb terveket a kutatás és fejlesztés terén tett előrelépések nyomon követésére (K+F) (30); |
| --- | --- |

AB.

mivel annak ellenére, hogy az alternatív megoldásokra vonatkozóan a SEAC véleményének elfogadása előtt rendelkezésre álltak információk (29), a kérelmezők a SEAC véleménye szerint nem vizsgálták tovább a megoldásokat, és nem nyújtottak be részletesebb terveket a kutatás és fejlesztés terén tett előrelépések nyomon követésére (K+F) (30);

| AC. | mivel a Bizottság azzal az indokkal javasolta az engedély megadását, hogy általában véve a rendelkezésre álló alternatívák a kérelmező vonatkozásában műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósíthatók, annak ellenére, hogy a kérelmezők a SEAC véleménye szerint sem a gazdasági megvalósíthatóságra vonatkozóan nem nyújtottak elegendő információt, és helyettesítési tervet sem nyújtottak be, megsértve ezzel a REACH-rendelet 62. cikke (4) bekezdésének f) pontját; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Bizottság azzal az indokkal javasolta az engedély megadását, hogy általában véve a rendelkezésre álló alternatívák a kérelmező vonatkozásában műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósíthatók, annak ellenére, hogy a kérelmezők a SEAC véleménye szerint sem a gazdasági megvalósíthatóságra vonatkozóan nem nyújtottak elegendő információt, és helyettesítési tervet sem nyújtottak be, megsértve ezzel a REACH-rendelet 62. cikke (4) bekezdésének f) pontját;

| AD. | mivel a REACH-rendelet 60. cikkének (7) bekezdése értelmében az engedély csak akkor adható meg, ha a kérelem összhangban van az említett rendelet 62. cikkében foglalt követelményekkel; |
| --- | --- |

AD.

mivel a REACH-rendelet 60. cikkének (7) bekezdése értelmében az engedély csak akkor adható meg, ha a kérelem összhangban van az említett rendelet 62. cikkében foglalt követelményekkel;

| AE. | mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezet sérti a Törvényszék ítéletét, valamint a REACH-rendelet 60. cikkének (4) és (7) bekezdését; |
| --- | --- |

AE.

mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezet sérti a Törvényszék ítéletét, valamint a REACH-rendelet 60. cikkének (4) és (7) bekezdését;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1907/2006/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét, és nyújtson be új tervezetet, amelyben kifejezetten olyan meghatározott felhasználásokra biztosítja az engedélyezést, amelyekhez nem állnak megfelelő alternatívák rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy az azonos anyagokra vonatkozó ezen és más kérelmekkel kapcsolatban a REACH-rendelettel teljes összhangban hozzon gyors határozatokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A kockázatértékelési bizottsága (RAC) és társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottsága (SEAC) 2016. december 9-i konszolidált véleménye a króm-trioxid alkalmazásának engedélyezési kérelméről: Funkcionális Krómbevonat, ECHA/RAC/SEAC: AFA-O-0000006522-78-02/F. sz. vélemény. https://echa.europa.eu/documents/10162/50002b75-2f4c-5010-81de-bcc01a8174fc

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  A Törvényszék 2019. március 7-i ítélete, Svédország kontra Bizottság, T-837/16, ECLI:EU:T:2019:144 http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?docid=211428&text=&dir=&doclang=HU&part=1&occ=first&mode=lst&pageIndex=0&cid=1573675

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6b11ec66-9d90-400a-a61a-90de9a0fd8b1

(6)  A Bizottság 348/2013/EU rendelete (2013. április 17.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (REACH) XIV. mellékletének módosításáról (HL L 108., 2013.4.18., 1. o.).

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13640/3rd_a_xiv_recommendation _20dec2011_en.pdf

(8)  Az alkalmazásokkal kapcsolatos információk az alábbi címen érhetők el: https://echa.europa.eu/applications-for-authorisation-previous-consultations/-/substance-rev/12473/term

(9)  A Bíróság 2009. július 7-i ítélete, S.P.C.M. SA és társai kontra Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, C-558/07, ECLI:EU:C:2009:430, 45. pont.

(10)  A SEAC véleménye, 30. o.

(11)  Az Európai Parlament 2019. március 27-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a króm-trioxid egyes felhasználási módjaira vonatkozó engedély megadásáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0317).

(12)  A SEAC véleménye, 13. o., 13. táblázat.

(13)  Lásd a kérelmezők által benyújtott, a funkcionális krómbevonat alternatíváira vonatkozó elemzést, amely az alábbi címen érhető el: https://echa.europa.eu/documents/10162/ece8b65e-aec0-4da8-bf68-4962158a4952 13–14. o.: „A króm-trioxid helyettesítésére több alternatívát is vizsgálnak. A kihívás egy olyan technikailag és gazdaságilag is megvalósítható helyettesítő anyag megtalálása, amely megfelel az összes különböző típusú termékre, valamint az egyes alkalmazások különböző felhasználási módjaira vonatkozó követelményeknek. Az egyes alkalmazások esetében számos alternatíva alkalmasnak minősült, amikor a funkcionális krómbevonatra vonatkozó követelmények közül elég néhánynak megfelelni, de egyik alternatív anyag sem rendelkezik a króm-trioxid vizes oldatát tartalmazó funkcionális krómbevonat valamennyi legfontosabb tulajdonságával [...].”

(14)  Az egyes ágazatok (például az acélipar, az általános gépipar) eltérő műszaki követelményeket támasztanak: lásd a SEAC véleményét, 34. o., sárgával kiemelve azokat az alternatívákat, amelyek esetében „a paraméterek/értékelési kritériumok az egyes, de nem az összes alkalmazás/ágazat tekintetében megfelelnek bizonyos követelményeknek”.

(15)  A SEAC véleménye, 36. o.: „A kérelmezők úgy vélik, hogy az alternatívák csak akkor ígéretesek, ha megfelelnek a fent említett ipari ágazatok ágazatközi követelményeinek (bár a kérelmezők árbevétele ezen ágazatokban igen korlátozott), ami lehetetlenné teszi, hogy egyetlen alternatíva feleljen meg az összes követelménynek” (saját kiemelés).

(16)  A SEAC véleménye, 35–36. o.: „A SEAC véleménye szerint a kérelmezők általános értékelést nyújtottak be az egyes ipari ágazatokra vonatkozó alternatív megoldások műszaki és gazdasági megvalósíthatóságáról (...) anélkül, hogy kellő részletességgel elemezték volna a króm-trioxid helyettesíthetőségét a kérelmezett alkalmazáshoz. .... A SEAC egyetért a kérelmezők azon következtetésével, hogy az alternatívák elemzése során vizsgált alternatív megoldások nem biztosítják az egyes funkciók betöltésére való alkalmasságot. A SEAC azonban hangsúlyozni kívánja, hogy az alternatívák elemzése nem kellően alapos, és nem összpontosít egyértelműen a króm-trioxid kérelmezők általi tényleges felhasználására. A kérelmezők bemutattak néhány ígéretesnek vélt alternatív megoldást, és azt állították, hogy ezeket jelenleg az acélipar vizsgálja. A kérelmezők azonban nem mutatták be az ígéretesnek tűnő alternatívák további vizsgálatát, és ebben a vonatkozásban nem nyújtottak be K+F terveket sem. [...] Ebben az értelemben a SEAC fenntartásait fejezi ki az alkalmazás hatókörére vonatkozó elemzés megfelelősége tekintetében.” (saját kiemelés).

(17)  A SEAC véleménye, 50. o.: „[A] kérelmezők nem jelentik ki meggyőzően, hogy a rendes felülvizsgálati időszakban (a kérelmező üzleti ágazatában) nem állnak rendelkezésre vagy nem válnak elérhetővé alternatív megoldások a krómbevonatot alkalmazó felhasználási területen. A SEAC-nak tudomása van olyan alternatív bevonatkészítési technológiákról, amelyek az ötből két kérelmező által bevont egyes részek tekintetében műszakilag már megvalósíthatóak vagy megvalósíthatóvá válnak.”

(18)  A SEAC véleménye, 37. o., lásd különösen a 7.2. szakasz következtetését: „Mindazonáltal a műszakilag megvalósítható alternatív anyaggal bevonható részek arányára vonatkozóan további információkat kellett volna megadni ahhoz, hogy a SEAC egy ilyen alternatív anyag gazdasági megvalósíthatóságáról következtetést tudjon levonni.”

(19)  A T-837/16. sz. ügyben hozott ítélet 79. paragrafusa.

(20)  A SEAC véleménye, válasz a 7.2. kérdésre, 36. o.

(21)  A T-837/16. sz. ügyben hozott ítélet 64. paragrafusa.

(22)  A T-837/16. sz. ügyben hozott ítélet 66. és 68. paragrafusa.

(23)  A bizottsági végrehajtási határozattervezet 8. paragrafusa.

(24)  A T-837/16. sz. ügyben hozott ítélet 79. paragrafusa.

(25)  A bizottsági végrehajtási határozattervezet 1. cikke: Az „engedélyezett felhasználás” kifejezés a következőt jelenti: „Funkcionális krómbevonatban történő felhasználás, ha a tervezett felhasználáshoz a következő alapvető funkciók vagy tulajdonságok bármelyike szükséges: kopásállóság, keménység, rétegvastagság, korrózióállóság, súrlódási együttható, valamint a felületi morfológiára gyakorolt hatás.” A cikk a kétségek elkerülése érdekében megállapítja, hogy „A króm-trioxid felhasználása nem megengedett a funkcionális krómbevonat esetében, ha az első albekezdésben felsorolt alapvető funkciók egyikére sincs szükség”.

(26)  vagyis az engedélyezés elfogadását követően a kérelmezőkre hagyja a döntést, a végrehajtó hatóságokra pedig annak értékelését, hogy a felsorolt funkciók közül bármelyik „szükséges-e” az általuk kívánt felhasználáshoz.

(27)  A T-837/16. sz. ügyben hozott ítélet 83. paragrafusa; lásd a 97. paragrafust: „Ugyanis az arra való rámutatás, hogy a jelen ügy tárgyát képező ólom-kromátok felhasználása csupán azokra az esetekre korlátozódhat, amikor az e kromátokat tartalmazó anyagösszetételek teljesítményére valóban szükség van, egyenértékű azzal, mintha azt állapítanánk meg, hogy minden egyes alkalommal, amikor a továbbfelhasználó megjelöl valamely alternatív megoldást, tartózkodni kell a jelen ügy tárgyát képező ólom-kromátok alkalmazásától. Márpedig az ilyen megállapítás erősen jelzi azt a tényt, hogy a megtámadott határozat meghozatala időpontjában a Bizottság maga sem vélte úgy, hogy az alternatív megoldás rendelkezésre állásának hiányára vonatkozó feltétel vizsgálata lezárult volna”; lásd még a 86. és a 98. paragrafust.

(28)  A T-837/16. sz. ügyben hozott ítélet 76. paragrafusa; összhangban a REACH-rendelet 62. cikke (4) bekezdésének f) pontjával és 60. cikke (4) bekezdésének c) pontjával.

(29)  A SEAC véleménye, 37. o.: „A króm-trioxid egyéb alkalmazási lehetőségeiről folytatott nyilvános konzultáció során a SEAC tudomására jutott, hogy van olyan alternatív bevonási technológia, amely egyes speciális részek esetében megvalósítható alternatívává válhat.”

(30)  A SEAC véleménye, 37. o.: „Ugyan a kérelmezők megemlítik, hogy néhány ígéretes alternatívát jelenleg az acélipar is vizsgál, ők azonban e megoldásokat nem vizsgálják tovább; emellett részletesebb terveket sem nyújtanak be az e téren bekövetkezett K+F fejlesztések nyomon követésére.”

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/73

---

P9_TA(2019)0047

A Thomas Cook csoport csődjének hatásai

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása a Thomas Cook csoport csődjének az uniós idegenforgalomra gyakorolt negatív hatásáról (2019/2854(RSP))

(2021/C 202/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 6. cikkének d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 6. cikkének d) pontjára,

| — | tekintettel az EUMSZ 195. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 195. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság 2019. október 21-i nyilatkozatára a Thomas Cook csoport csődjének hatásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2019. október 21-i nyilatkozatára a Thomas Cook csoport csődjének hatásáról,

| — | tekintettel a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel „A fenntartható és versenyképes európai idegenforgalom menetrendje” című, 2007. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható és versenyképes európai idegenforgalom menetrendje” című, 2007. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2007)0621),

| — | tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Közösségben a légijáratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), különösen annak a működési engedély érvényességére vonatkozó 8. cikkére, valamint a működési engedély felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségben a légijáratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), különösen annak a működési engedély érvényességére vonatkozó 8. cikkére, valamint a működési engedély felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó 9. cikkére,

| — | tekintettel az európai turizmus előmozdításának új kihívásairól és elképzeléseiről szóló 2015. október 29-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai turizmus előmozdításának új kihívásairól és elképzeléseiről szóló 2015. október 29-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a légi utasok szerzett jogairól és azok érvényesüléséről szóló 2012. március 29-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légi utasok szerzett jogairól és azok érvényesüléséről szóló 2012. március 29-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a légitársaság csődje esetén az utasoknak járó kártérítésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légitársaság csődje esetén az utasoknak járó kártérítésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A légi utasok védelme a légitársaságok fizetésképtelensége esetén” című 2013. március 18-i bizottsági közleményre (COM(2013)0129), amelyben a Bizottság intézkedéseket határozott meg a légi utasok a légitársaságok fizetésképtelenségével szembeni védelmének javítása érdekében, ideértve a 261/2004/EK rendelet jobb végrehajtását is, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A légi utasok védelme a légitársaságok fizetésképtelensége esetén” című 2013. március 18-i bizottsági közleményre (COM(2013)0129), amelyben a Bizottság intézkedéseket határozott meg a légi utasok a légitársaságok fizetésképtelenségével szembeni védelmének javítása érdekében, ideértve a 261/2004/EK rendelet jobb végrehajtását is,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (7),

| — | tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086),

| — | tekintettel a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. február 5-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, első olvasatban elfogadott állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. február 5-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, első olvasatban elfogadott állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az utazási csomagokról és az utazási szolgáltatásegyüttesekről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2302 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utazási csomagokról és az utazási szolgáltatásegyüttesekről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2302 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az „Európai légi közlekedési stratégia: Szigorú szociális normák fenntartása és előmozdítása” című, 2019. március 1-i bizottsági közleményre (COM(2019)0120), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai légi közlekedési stratégia: Szigorú szociális normák fenntartása és előmozdítása” című, 2019. március 1-i bizottsági közleményre (COM(2019)0120),

| — | tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című 2018. november 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című 2018. november 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a turisztikai ágazat versenyképességéről, mint az Európai Unióban a következő évtized folyamán a fenntartható növekedést, a munkahelyteremtést és a társadalmi kohéziót erősítő tényezők egyikéről szóló, 2019. május 27-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a turisztikai ágazat versenyképességéről, mint az Európai Unióban a következő évtized folyamán a fenntartható növekedést, a munkahelyteremtést és a társadalmi kohéziót erősítő tényezők egyikéről szóló, 2019. május 27-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a világ második legnagyobb és legrégebb óta működő utazásszervezőjének, a Thomas Cook brit vállalatnak az összeomlása súlyosan negatív hatást gyakorol a gazdaságra, az EU belső piacára, a foglalkoztatásra és a személyek szabad mozgására szerte az EU-ban és azon túl; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ második legnagyobb és legrégebb óta működő utazásszervezőjének, a Thomas Cook brit vállalatnak az összeomlása súlyosan negatív hatást gyakorol a gazdaságra, az EU belső piacára, a foglalkoztatásra és a személyek szabad mozgására szerte az EU-ban és azon túl;

| B. | mivel a Thomas Cook csoport csődje világszerte 22 000 munkahelyet sodort veszélybe, amelyből 9 000 az Egyesült Királyságban, 2 500 Spanyolországban és több mint 1 000 Görögországban van; mivel bár e munkahelyek sorsa továbbra is bizonytalan, valószínűleg nemcsak az idegenforgalmi és a közlekedési ágazatra, hanem az uniós gazdaság egészére is jelentős többszörös dominóhatást gyakorol majd; |
| --- | --- |

B.

mivel a Thomas Cook csoport csődje világszerte 22 000 munkahelyet sodort veszélybe, amelyből 9 000 az Egyesült Királyságban, 2 500 Spanyolországban és több mint 1 000 Görögországban van; mivel bár e munkahelyek sorsa továbbra is bizonytalan, valószínűleg nemcsak az idegenforgalmi és a közlekedési ágazatra, hanem az uniós gazdaság egészére is jelentős többszörös dominóhatást gyakorol majd;

| C. | mivel a Thomas Cook csoport csődjét számos tényező okozta, amelyek egyike az volt, hogy a vállalat nem változtatta meg üzleti modelljét és nem vezetett be újításokat annak érdekében, hogy versenyképes legyen a digitális gazdaságban; mivel a brit hatóságok tudatában voltak a Thomas Cook pénzügyi helyzetének; |
| --- | --- |

C.

mivel a Thomas Cook csoport csődjét számos tényező okozta, amelyek egyike az volt, hogy a vállalat nem változtatta meg üzleti modelljét és nem vezetett be újításokat annak érdekében, hogy versenyképes legyen a digitális gazdaságban; mivel a brit hatóságok tudatában voltak a Thomas Cook pénzügyi helyzetének;

| D. | mivel a szállodákkal, üdülőhelyekkel és járatokkal 16 országban évente 19 millió utast kiszolgáló Thomas Cook csődje miatt több mint 600 000 embert kellett nagyszabású műveletek közepette a világ különböző pontjairól hazaszállítani; |
| --- | --- |

D.

mivel a szállodákkal, üdülőhelyekkel és járatokkal 16 országban évente 19 millió utast kiszolgáló Thomas Cook csődje miatt több mint 600 000 embert kellett nagyszabású műveletek közepette a világ különböző pontjairól hazaszállítani;

| E. | mivel idén több légitársaság is csődöt jelentett, ami súlyos következményekkel járt a vállalkozásokra, az idegenforgalomra és a fogyasztókra nézve; mivel 2019 áprilisában a Thomas Cook csoport újabb 12 hónapra szóló működési engedélyt kapott az Egyesült Királyság Polgári Repülési Hatóságától; |
| --- | --- |

E.

mivel idén több légitársaság is csődöt jelentett, ami súlyos következményekkel járt a vállalkozásokra, az idegenforgalomra és a fogyasztókra nézve; mivel 2019 áprilisában a Thomas Cook csoport újabb 12 hónapra szóló működési engedélyt kapott az Egyesült Királyság Polgári Repülési Hatóságától;

| F. | mivel számos tagállam célzott intézkedéseket jelentett be turisztikai ágazatuk támogatására, a Thomas Cook csoport összeomlása okozta negatív hatások enyhítése érdekében; mivel eddig nem aktiváltak uniós támogatási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

F.

mivel számos tagállam célzott intézkedéseket jelentett be turisztikai ágazatuk támogatására, a Thomas Cook csoport összeomlása okozta negatív hatások enyhítése érdekében; mivel eddig nem aktiváltak uniós támogatási mechanizmusokat;

| G. | mivel az idegenforgalom az EU GDP-jének mintegy 4 %-át teszi ki, és a becslések szerint 12,3 millió munkavállalót alkalmaz, és az összes munkahely legalább 5 %-át biztosítja (több mint 27 millió munkavállaló és az összes munkahely közel 12 %-a, ha a többi ágazattal való kapcsolódást is figyelembe vesszük); mivel 2018-ban Európa 50,8 %-os piaci részesedéssel a világ első számú turisztikai úti célja volt; mivel az idegenforgalom közvetlenül és közvetve az EU-28 GDP-jének 10,3 %-át adja, és mivel ez a szám 2027-re várhatóan 11,2 %-ra emelkedik; |
| --- | --- |

G.

mivel az idegenforgalom az EU GDP-jének mintegy 4 %-át teszi ki, és a becslések szerint 12,3 millió munkavállalót alkalmaz, és az összes munkahely legalább 5 %-át biztosítja (több mint 27 millió munkavállaló és az összes munkahely közel 12 %-a, ha a többi ágazattal való kapcsolódást is figyelembe vesszük); mivel 2018-ban Európa 50,8 %-os piaci részesedéssel a világ első számú turisztikai úti célja volt; mivel az idegenforgalom közvetlenül és közvetve az EU-28 GDP-jének 10,3 %-át adja, és mivel ez a szám 2027-re várhatóan 11,2 %-ra emelkedik;

| H. | mivel az idegenforgalmi ágazat a szolgáltatások és szakmák széles skáláját foglalja magában, amelyben a mobilitásnak nagy szerepe van, és mivel az ágazatban végzett tevékenységek személyes jellege miatt nagyszámú munkavállalót foglalkoztat; mivel az idegenforgalom jelentős ösztönző hatást gyakorol számos más gazdasági ágazatra; mivel az ágazatot főként a kis- és középvállalkozások dominálják, amelyek tevékenysége munkahelyeket és jólétet teremt olyan régiókban, amelyek nagymértékben függenek az idegenforgalomtól; mivel az idegenforgalmi ágazat különösen ki van téve az előre nem látható természeti és emberi eredetű veszélyeknek; |
| --- | --- |

H.

mivel az idegenforgalmi ágazat a szolgáltatások és szakmák széles skáláját foglalja magában, amelyben a mobilitásnak nagy szerepe van, és mivel az ágazatban végzett tevékenységek személyes jellege miatt nagyszámú munkavállalót foglalkoztat; mivel az idegenforgalom jelentős ösztönző hatást gyakorol számos más gazdasági ágazatra; mivel az ágazatot főként a kis- és középvállalkozások dominálják, amelyek tevékenysége munkahelyeket és jólétet teremt olyan régiókban, amelyek nagymértékben függenek az idegenforgalomtól; mivel az idegenforgalmi ágazat különösen ki van téve az előre nem látható természeti és emberi eredetű veszélyeknek;

| I. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az EU hatáskörrel rendelkezik a tagállamok által az idegenforgalom területén hozott intézkedések támogatására vagy kiegészítésére; mivel másrészt a turizmus nem rendelkezik külön költségvetési sorral az uniós költségvetésben, „A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről” című 2018. november 14-i európai parlamenti állásfoglalásban megfogalmazott kérés ellenére, amelyben a Parlament kéri a fenntartható idegenforgalomra vonatkozó külön előirányzat bevezetését; |
| --- | --- |

I.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az EU hatáskörrel rendelkezik a tagállamok által az idegenforgalom területén hozott intézkedések támogatására vagy kiegészítésére; mivel másrészt a turizmus nem rendelkezik külön költségvetési sorral az uniós költségvetésben, „A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről” című 2018. november 14-i európai parlamenti állásfoglalásban megfogalmazott kérés ellenére, amelyben a Parlament kéri a fenntartható idegenforgalomra vonatkozó külön előirányzat bevezetését;

| J. | mivel az idegenforgalmi ágazat részéről erőteljes az igény a fokozott uniós szintű koordináció és a megfelelő költségvetési támogatással rendelkező, egyértelmű uniós idegenforgalmi politika iránt; |
| --- | --- |

J.

mivel az idegenforgalmi ágazat részéről erőteljes az igény a fokozott uniós szintű koordináció és a megfelelő költségvetési támogatással rendelkező, egyértelmű uniós idegenforgalmi politika iránt;

| K. | mivel a turizmus az EU-ban a gazdaság és a foglalkoztatás kulcsfontosságú ágazata, és mivel az új Bizottság prioritásainak, és különösen „az emberek érdekeit szolgáló gazdaság” támogatásának tükröznie kell az ágazat fontosságát és szükségleteit; |
| --- | --- |

K.

mivel a turizmus az EU-ban a gazdaság és a foglalkoztatás kulcsfontosságú ágazata, és mivel az új Bizottság prioritásainak, és különösen „az emberek érdekeit szolgáló gazdaság” támogatásának tükröznie kell az ágazat fontosságát és szükségleteit;

| L. | mivel a Thomas Cook csődje súlyos gazdasági károkat okozott az idegenforgalmi ágazatnak, a foglalkoztatásnak és a helyi közösségeknek, és az uniós tagállamok egyes területein a légi összeköttetések elvesztését eredményezte; mivel megfelelő intézkedéseket kell hozni az ágazat versenyképességének javítása és annak biztosítása érdekében, hogy Európa továbbra is megőrizze pozícióját, mint a világ első számú turisztikai célpontja, ami városai és régiói növekedésének és fenntartható fejlődésének motorja; |
| --- | --- |

L.

mivel a Thomas Cook csődje súlyos gazdasági károkat okozott az idegenforgalmi ágazatnak, a foglalkoztatásnak és a helyi közösségeknek, és az uniós tagállamok egyes területein a légi összeköttetések elvesztését eredményezte; mivel megfelelő intézkedéseket kell hozni az ágazat versenyképességének javítása és annak biztosítása érdekében, hogy Európa továbbra is megőrizze pozícióját, mint a világ első számú turisztikai célpontja, ami városai és régiói növekedésének és fenntartható fejlődésének motorja;

| M. | mivel az utasoknak joguk van a menetrend szerinti szolgáltatások igénybevételére, főleg mivel már a szolgáltatás nyújtása előtt kifizették a jegy árát; mivel rendkívül fontos, hogy az utasokat érthető, pontos és időszerű, mindenki számára hozzáférhető információkkal lássák el; mivel sok fogyasztó számára nem volt egyértelmű kártérítésre való jogosultságuk mértéke, illetve hogy foglalásuk mely részét fedi biztosításuk; |
| --- | --- |

M.

mivel az utasoknak joguk van a menetrend szerinti szolgáltatások igénybevételére, főleg mivel már a szolgáltatás nyújtása előtt kifizették a jegy árát; mivel rendkívül fontos, hogy az utasokat érthető, pontos és időszerű, mindenki számára hozzáférhető információkkal lássák el; mivel sok fogyasztó számára nem volt egyértelmű kártérítésre való jogosultságuk mértéke, illetve hogy foglalásuk mely részét fedi biztosításuk;

| N. | mivel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal kiegészített, 2013. január 15-i állásfoglalásában (11) a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel való konzultációt követően terjesszen elő a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogi aktusra irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

N.

mivel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal kiegészített, 2013. január 15-i állásfoglalásában (11) a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel való konzultációt követően terjesszen elő a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogi aktusra irányuló javaslatot;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki az otthonuktól távol rekedt 600 000 ember miatt, akik közül sokan a célállomáson rekedtek anélkül, hogy bármilyen alternatív oda- és visszautat kínáltak volna nekik, ami hatalmas jogi bizonytalanságot okozott az ágazat számára, és jelentősen visszaveti a fogyasztóvédelmet; szintén mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Európa-szere munkavállalók ezrei veszítették el állásukat, valamint hogy helyi beszállítók és leányvállalatok ezrei – túlnyomórészt kkv-k – súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdenek, és mindezt a Thomas Cook összeomlása és annak a helyi gazdaságokra és közösségekre gyakorolt káros hatás okozta, amellett, hogy rontotta Európának mint a világ első számú turisztikai célpontjának imázsát és hírnevét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat, hogy a Thomas Cook csoport különböző tevékenységekkel, például szállásfoglalással, szállítással és szabadidős tevékenységek szervezésével is foglalkozott, amelyek különböző típusú fogyasztókat és vállalkozásokat érintettek, és ezért az összeomlás különböző uniós és nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja az érintett tagállamok illetékes hatóságait annak biztosítására, hogy a már megkeresett béreket teljes egészében fizessék ki a Thomas Cook elbocsátott dolgozóinak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismerését fejezi a tagállamoknak az érintett személyek hatékony hazatelepítésére irányuló készenléti tervek gyors végrehajtásáért, és tudomásul veszi az egyéb olyan intézkedéseket, amelyek korlátozzák a Thomas Cook csődje által az idegenforgalmi ágazatban foglalkoztatottak számára okozott károk hatásait; felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy a meglévő uniós jogszabályok és a vonatkozó tagállami jogszabályok mennyiben segítettek e hatalmas mentési művelet során, és kéri annak felmérését, hogy a jövőben miként tudna gyorsan és hatékonyan reagálni hasonló helyzetben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az illetékes hatóságokat, hogy elemezzék a Thomas Cook csődjének okait, figyelembe véve azt a tényt, hogy a vállalat pénzügyi helyzetében bekövetkezett negatív változás már ismert volt a brit hatóságok körében, és állapítsák meg, hogy hoztak-e megelőző intézkedéseket a hirtelen összeomlás elkerülésére; úgy véli, hogy ennek elő kell segítenie a jövőbeli válságok előrejelzését és az olyan politikák azonosítását, amelyek minimálisra csökkentik a kockázatokat egy olyan ágazatban, amely az EU számára ennyire fontos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a légitársaságok pénzügyi helyzetének jobb nyomon követésére van szükség a nemzeti felügyeleti hatóságok részéről annak elkerülése érdekében, hogy az európai utasok hasonló csődök áldozataivá váljanak, tekintettel arra, hogy 2017 eleje óta 32 légitársaság ment csődbe; emlékeztet arra, hogy az 1008/2008/EK rendelet jelenleg hatásvizsgálat tárgyát képezi, amelynek egy szakasza a légitársaságok működési engedély megszerzésére irányuló kötelezettségéről szól; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra e rendelet felülvizsgálatát annak érdekében, hogy a hatóságokat hatáskörrel ruházza fel a légitársaságok pénzügyi helyzetének jobb nyomon követésére és ellenőrzésére, és a kritikus helyzetekre való reagálásra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy különítsen el uniós pénzügyi eszközöket és tegye lehetővé az azokhoz való gyors és hatékony hozzáférést, hogy ellensúlyozza az ágazatnak okozott károkat és hogy javítsa a versenyképességet, valamint hogy garantálja a fogyasztóvédelem magas szintjét; megjegyzi, hogy a Thomas Cook csoport csődje nyomán kialakult válság nem elszigetelt esemény, és ilyesmi a jövőben is előfordulhat; felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje annak megvalósíthatóságát, hogy konkrét fellépéseket és/vagy intézkedéseket fogadjanak el az ilyen helyzetek megismétlődésének elkerülése érdekében, a fogyasztóvédelem és az utasok jogainak további előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalja bele a turizmust stratégiai prioritásaiba, és nevezze át a közlekedési portfóliót „Közlekedés és idegenforgalom” portfólióra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rámutat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) által a jelentős strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalók számára biztosított lehetőségekre; felhívja a Thomas Cook csődje által érintett tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA által nyújtott lehetőségeket, különös tekintettel a kkv-k által benyújtott kollektív kérelmekre; felhívja a Bizottságot, hogy az EGAA-rendeletben meghatározott időkereten belül a lehető leggyorsabban dolgozza fel ezeket a kérelmeket, és kérésre biztosítsa a szükséges támogatást a tagállamok számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a turisztikai régiókban az idegenforgalmi szolgáltatások és különösen a szállodák előzetes foglalások alapján működnek és még a Thomas Cook csődje előtt foglalásaik voltak a következő idegenforgalmi idényre, ezért elismeri, hogy a tagállamoknak támogatniuk kell azon negatív hatások ellensúlyozását, amelyeket a csőd sok vállalkozásra gyakorolt; ösztönzi továbbá a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy használják ki az Európai Szociális Alap és más uniós, nemzeti, regionális és helyi eszközök által biztosított eszközöket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a megfelelő alapokban meghatározott prioritások alapján rendszeresen dolgozzanak ki egyedi ajánlattételi felhívásokat az idegenforgalmi ágazatra vonatkozóan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli annak fontosságát, hogy összehangolt és konkrét intézkedésekkel – például válságkezelési mechanizmussal és az idegenforgalmi ágazatban folytatott hatékony együttműködés mechanizmusaival – hozzanak létre a fenntartható turizmusra vonatkozó uniós stratégiát; felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament kérésének megfelelően a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret következő költségvetési tervezetében vezessen be külön költségvetési sort a turizmus számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy csak végső megoldásként vegyék fontolóra olyan támogató intézkedések bevezetését, amelyek mérsékelhetik a vállalkozásokra, a városokra, a régiókra és a célállomásokra gyakorolt kedvezőtlen gazdasági hatásokat, valamint a foglalkoztatásra gyakorolt súlyos következményeket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fizetésképtelenség által érintett munkavállalókat megillető bérek és nyugdíjak kifizetése garantálva legyen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a közlekedési szolgáltatások jól működő belső piacát, fenntartva a fogyasztóvédelem és a munkavállalók védelmének magas szintjét és javítva az idegenforgalmi ágazatban működő vállalkozások versenyképességét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az európai idegenforgalmi ágazatnak sokkal jobban ki kell aknáznia a digitális technológiák és az egységes digitális piac által kínált kiváló lehetőségeket; ennek kapcsán felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges támogatást ahhoz, hogy az uniós vállalkozások a digitális gazdaságra és az új üzleti modellekre való áttérést a megfelelő finanszírozás és képzés, valamint a digitális vállalkozói szellem ösztönzése révén kezelni tudják; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza a kölcsönös bizalmon és közös felelősségen alapuló, minden szinten megvalósuló erős társadalmi párbeszéd jelentőségét, ami az egyik legjobb eszköz a szerkezetátalakítási folyamatok előrejelzésével, megelőzésével és kezelésével kapcsolatos konszenzusos megoldások és közös megközelítések megtalálására; felhívja a tagállamokat, hogy valamennyi vonatkozó intézkedés kidolgozása során konzultáljanak a szociális partnerekkel; kéri a Bizottságot, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint az ágazatban tevékenykedő kkv-k által alkalmazott intézkedések alapján azonosítsa a bevált gyakorlatokat az idegenforgalmi ágazatra vonatkozó közös uniós stratégia kidolgozása érdekében; ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel való konzultációt követően minél hamarabb nyújtson be a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogi aktusra irányuló javaslatot a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, 2013. január 15-i parlamenti állásfoglalásban található részletes ajánlásokat követve (12); |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy értékelje és fogadja el az EU érdekeinek védelme és a hasonló helyzetek jövőbeli elkerülése érdekében szükséges valamennyi intézkedést, és a tapasztalatokból vonja le azokat a tanulságokat, amelyeket a jövőbeni légiközlekedési megállapodásokról folytatott tárgyalások során lehet felhasználni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a Thomas Cook csődjére vonatkozó új információkról; e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tisztában legyenek azzal, hogy az illetékes engedélyező hatóságok megvizsgálták-e a Thomas Cook pénzügyi helyzetét, azonosítottak-e pénzügyi problémákat, illetve hogy hoztak-e intézkedéseket annak elkerülése érdekében, hogy több ezer utas rekedjen otthonától távol; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra további intézkedéseket a magas szintű fogyasztóvédelemnek és a munkavállalók védelmének a csődeljárások során való fenntartása érdekében; felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb fogadja el a légi utasok jogairól és a légi fuvarozók felelősségéről szóló 261/2004/EK rendelet módosítására vonatkozó álláspontját, és hagyja jóvá a Parlament 2014 februárjában elfogadott álláspontját; sajnálja, hogy a Tanács az elmúlt öt évben nem tudott megállapodásra jutni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megismétli, hogy a légi utasok jogairól és a légi fuvarozók felelősségéről szóló 261/2004/EK rendelet módosítása tekintetében szükség van kötelező mechanizmusokra, amelyek fizetésképtelenség vagy csőd esetén fenntartják az utasok védelmének jelenlegi szintjét, többek között azáltal, hogy a légitársaságok garanciaalapokat hoznak létre vagy biztosítási szerződéseket kötnek, amelyek biztosítják a segítségnyújtást, a visszatérítést, a kártalanítást és az átfoglalást; hangsúlyozza, hogy az olyan utasokat, akik önálló szolgáltatást, például egyetlen járatot foglalnak le, ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az utazási csomagot foglaló utasokat, különösen azért, mert a fogyasztók egyre inkább csak járatot foglalnak; ezért kéri, hogy a közlekedési, a szállásszervezési és az idegenforgalmi ágazatban harmonizálják a legmagasabb szintű normákat a fogyasztói jogok terénitt volt egy split, de magyarul nem kellett módosítani; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének elősegítését a vállalatok bezárásának legmegfelelőbb módja tekintetében, arra ösztönözve őket, hogy vizsgálják meg a jogi rendelkezésekben szereplő példákat, hogy a lehetőségekhez mérten törekedjenek arra, hogy mihamarabb új tulajdonost találjanak annak érdekében, hogy a vállalkozások a tervezett bezárás ellenére is tovább működhessenek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  HL L 46., 2004.2.17., 1. o.

(2)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(3)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

(4)  HL C 355., 2017.10.20., 71. o.

(5)  HL C 257. E, 2013.9.6., 1. o.

(6)  HL C 285. E, 2010.10.21., 42. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(8)  HL C 93., 2017.3.24., 336. o.

(9)  HL L 326., 2015.12.11., 1. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0449.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0005.

(12)  HL C 440., 2015.12.30., 23. o.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/78

---

P9_TA(2019)0048

A társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzétételének jelenlegi állása – országonkénti nyilvános jelentéstétel

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, országonkénti nyilvános jelentéstételként ismert európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (2016/0107(COD)) jelenlegi állásáról (2019/2882(RSP))

(2021/C 202/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0198), amelyet a Bizottság 2016. április 12-én nyújtott be, és amely országonkénti nyilvános jelentéstételként (CbCR) ismert, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0198), amelyet a Bizottság 2016. április 12-én nyújtott be, és amely országonkénti nyilvános jelentéstételként (CbCR) ismert,

| — | tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra vonatkozóan 2017. július 4-én elfogadott módosításaira (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra vonatkozóan 2017. július 4-én elfogadott módosításaira (1),

| — | tekintettel 2019. március 27-i álláspontjára a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2019. március 27-i álláspontjára a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) és (3) bekezdésére, továbbá 50. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) és (3) bekezdésére, továbbá 50. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0146/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó, 2017 januárjában kiadott véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó, 2017 januárjában kiadott véleményére,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, 2018. február 6-i, szóbeli választ igénylő kérdésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, 2018. február 6-i, szóbeli választ igénylő kérdésére (3),

| — | tekintettel az Európai Bizottság ügyvezetőalelnök-jelöltjei, Valdis Dombrovskis (4) és Margrethe Vestager (5) meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság ügyvezetőalelnök-jelöltjei, Valdis Dombrovskis (4) és Margrethe Vestager (5) meghallgatására,

| — | tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, mely a negyedik tőkekövetelmény-irányelvként ismert (CRD IV.) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, mely a negyedik tőkekövetelmény-irányelvként ismert (CRD IV.) (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, országonkénti nyilvános jelentéstételként ismert európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat jogalapja az EUMSZ 50. cikkének (1) bekezdése; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, országonkénti nyilvános jelentéstételként ismert európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat jogalapja az EUMSZ 50. cikkének (1) bekezdése;

| B. | mivel a Parlament 2017. július 4-én már elfogadta azon megbízatását, hogy az előadók a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Jogi Bizottság együttes jelentése alapján kezdjenek intézményközi háromoldalú egyeztetésekbe; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament 2017. július 4-én már elfogadta azon megbízatását, hogy az előadók a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Jogi Bizottság együttes jelentése alapján kezdjenek intézményközi háromoldalú egyeztetésekbe;

| C. | mivel még nem került a COREPER elé egy technikai szempontból érett kompromisszumos szöveg annak ellenére, hogy tanácsi munkacsoportok és attasék 18 ülést tartottak a korábbi tanácsi elnökségek idején; mivel a Tanács ezért eddig nem kezdett háromoldalú tárgyalásokba; |
| --- | --- |

C.

mivel még nem került a COREPER elé egy technikai szempontból érett kompromisszumos szöveg annak ellenére, hogy tanácsi munkacsoportok és attasék 18 ülést tartottak a korábbi tanácsi elnökségek idején; mivel a Tanács ezért eddig nem kezdett háromoldalú tárgyalásokba;

| D. | mivel az előző jogalkotási ciklus 2019. március 27-i vége előtt a Parlament végül első olvasatban elfogadta álláspontját; |
| --- | --- |

D.

mivel az előző jogalkotási ciklus 2019. március 27-i vége előtt a Parlament végül első olvasatban elfogadta álláspontját;

| E. | mivel az Európai Parlament és a Tanács által még 2013-ban elfogadott, a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv 89. cikke bevezette a tagállamok azon kötelezettségét, hogy előírják a hitelintézetek és befektetési vállalkozások számára, hogy évente tegyék közzé a székhelyük szerinti tagállamonként és harmadik országonként meghatározott olyan információkat, mint a tevékenységek jellege és földrajzi elhelyezkedése, a forgalom, az alkalmazottak száma, az adózás előtti eredmény, az eredményt terhelő adó, valamint a kapott állami támogatások, összevont alapon, minden pénzügyi évre; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament és a Tanács által még 2013-ban elfogadott, a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv 89. cikke bevezette a tagállamok azon kötelezettségét, hogy előírják a hitelintézetek és befektetési vállalkozások számára, hogy évente tegyék közzé a székhelyük szerinti tagállamonként és harmadik országonként meghatározott olyan információkat, mint a tevékenységek jellege és földrajzi elhelyezkedése, a forgalom, az alkalmazottak száma, az adózás előtti eredmény, az eredményt terhelő adó, valamint a kapott állami támogatások, összevont alapon, minden pénzügyi évre;

| 1. | sürgeti a tagállamokat, hogy szüntessék meg a Tanácson belüli patthelyzetet, zárják le a nyilvános országonkénti jelentéstételre vonatkozó javaslat első olvasatát, és kezdjenek intézményközi tárgyalásokat a Parlamenttel a jogalkotási folyamat mielőbbi lezárása és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikke (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvének tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a finn elnökséget, hogy kezdje újra és kezelje kiemelten nyilvános országonkénti jelentéstételről szóló javaslaton, a Parlament első olvasatbeli álláspontja alapján végzett munkát, hogy a COREPER keretében lehetővé váljon a javaslat megvitatása; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy a hivatalba lépő Bizottság ismételten határozottan támogatta a nyilvános országonkénti jelentéstételről szóló javaslat mielőbbi elfogadását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0284.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0309.

(3)  O-000015/2018 (B8-0013/2018).

(4)  A meghallgatás szó szerinti jegyzőkönyve elérhető a következő címen: https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191008RES63730/20191008RES63730.pdf

(5)  A meghallgatás szó szerinti jegyzőkönyve elérhető a következő címen: https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191009RES63801/20191009RES63801.pdf

(6)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/80

---

P9_TA(2019)0049

Az északkelet-szíriai török hadművelet és annak következményei

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az északkelet-szíriai török hadműveletről és annak következményeiről (2019/2886(RSP))

(2021/C 202/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács Törökországról szóló, 2019. október 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács Törökországról szóló, 2019. október 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2019. október 14-i ülésének Szíriáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2019. október 14-i ülésének Szíriáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vonatkozó nyilatkozataira, különösen az északkelet-szíriai fejleményekről szóló, 2019. október 9-i nyilatkozatára, és a Külügyek Tanácsának 2019. október 14-i ülésére való megérkezésekor és az azt követő sajtótájékoztatón tett megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vonatkozó nyilatkozataira, különösen az északkelet-szíriai fejleményekről szóló, 2019. október 9-i nyilatkozatára, és a Külügyek Tanácsának 2019. október 14-i ülésére való megérkezésekor és az azt követő sajtótájékoztatón tett megjegyzéseire,

| — | tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint az emberi jogi jogsértésekre vonatkozó szankciók európai rendszeréről szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint az emberi jogi jogsértésekre vonatkozó szankciók európai rendszeréről szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság parlamentje, az Európai Parlament és az Egyesült Államok képviselőháza külügyi bizottsági elnökeinek 2019. október 18-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság parlamentje, az Európai Parlament és az Egyesült Államok képviselőháza külügyi bizottsági elnökeinek 2019. október 18-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Északkelet-Szíriáról szóló, 2019. október 17-i török–amerikai közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északkelet-Szíriáról szóló, 2019. október 17-i török–amerikai közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel Rupert Colville, az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által 2019. október 11-én és 15-én tett, Szíriáról szóló nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Rupert Colville, az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által 2019. október 11-én és 15-én tett, Szíriáról szóló nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a NATO főtitkárának 2019. október 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO főtitkárának 2019. október 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Arab Liga északkelet-szíriai török hadműveletről szóló, 2019. október 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga északkelet-szíriai török hadműveletről szóló, 2019. október 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A Szíriára vonatkozó uniós stratégia elemei” című, 2017. március 14-i közös közleményére (JOIN(2017)0011), valamint a Tanács Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A Szíriára vonatkozó uniós stratégia elemei” című, 2017. március 14-i közös közleményére (JOIN(2017)0011), valamint a Tanács Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és minden olyan ENSZ-egyezményre, amelynek Törökország és Szíria részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és minden olyan ENSZ-egyezményre, amelynek Törökország és Szíria részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozataira, különösen a 2015. december 18-i 2254(2015) számú határozatra és a 2012. évi genfi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozataira, különösen a 2015. december 18-i 2254(2015) számú határozatra és a 2012. évi genfi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelős személyek elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonásukat segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 21-i 71/248 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelős személyek elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonásukat segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 21-i 71/248 sz. határozatára,

| — | tekintettel a Római Statútumra és a Nemzetközi Bíróság alapító okirataira, valamint a nemzetközi bíróságok, köztük a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék, a Ruandai Nemzetközi Törvényszék és a Libanoni Különleges Bíróság létrehozása által nyújtott példára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Római Statútumra és a Nemzetközi Bíróság alapító okirataira, valamint a nemzetközi bíróságok, köztük a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék, a Ruandai Nemzetközi Törvényszék és a Libanoni Különleges Bíróság létrehozása által nyújtott példára,

| — | tekintettel a Szíriai Arab Köztársaságban a dezeszkalációs zónák létrehozásáról szóló, Irán, Oroszország és Törökország által 2017. május 6-án aláírt megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriai Arab Köztársaságban a dezeszkalációs zónák létrehozásáról szóló, Irán, Oroszország és Törökország által 2017. május 6-án aláírt megállapodásra,

| — | tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és kiegészítő jegyzőkönyveikre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és kiegészítő jegyzőkönyveikre,

| — | tekintettel a 1949. évi NATO-szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 1949. évi NATO-szerződésre,

| — | tekintettel az 1993. évi vegyifegyver-tilalmi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993. évi vegyifegyver-tilalmi egyezményre,

| — | tekintettel a Szíriára és Irakra, valamint az ISIL/Dáis jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégiáról szóló, 2015. március 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriára és Irakra, valamint az ISIL/Dáis jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégiáról szóló, 2015. március 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság Törökországról szóló, 2018. évi jelentéséről szóló, 2019. március 13-i állásfoglalására (2), amelyben azt javasolta, hogy a Bizottság és a Tanácsa a tárgyalási kerettel összhangban hivatalosan függesszen fel minden Törökországgal zajló csatlakozási tárgyalást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Törökországról szóló, 2018. évi jelentéséről szóló, 2019. március 13-i állásfoglalására (2), amelyben azt javasolta, hogy a Bizottság és a Tanácsa a tárgyalási kerettel összhangban hivatalosan függesszen fel minden Törökországgal zajló csatlakozási tárgyalást,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel azt követően, hogy Donald Trump, az Egyesült Államok elnöke az Északkelet-Szíriában állomásozó amerikai csapatok visszavonásáról döntött, Törökország a nemzetközi jogot megsértve 2019. október 9-én hadműveletet (Operation Peace Spring, „Béke forrása” hadművelet) indított Szíria szíriai demokratikus erők (SDF) által ellenőrzött területein; mivel ez a határ mindkét oldalán súlyos polgári és katonai áldozatokkal járt, és az ENSZ forrásai szerint legalább 300 000 polgár, köztük 70 000 gyermek kényszerült lakóhelyének elhagyására; mivel az EU egysége ellenére az ENSZ BT még nem tett semmilyen lépést a válsággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

A.

mivel azt követően, hogy Donald Trump, az Egyesült Államok elnöke az Északkelet-Szíriában állomásozó amerikai csapatok visszavonásáról döntött, Törökország a nemzetközi jogot megsértve 2019. október 9-én hadműveletet (Operation Peace Spring, „Béke forrása” hadművelet) indított Szíria szíriai demokratikus erők (SDF) által ellenőrzött területein; mivel ez a határ mindkét oldalán súlyos polgári és katonai áldozatokkal járt, és az ENSZ forrásai szerint legalább 300 000 polgár, köztük 70 000 gyermek kényszerült lakóhelyének elhagyására; mivel az EU egysége ellenére az ENSZ BT még nem tett semmilyen lépést a válsággal kapcsolatban;

| B. | mivel 2019. október 18-án az Egyesült Államok és Törökország azonnali ötnapos tűzszünetet jelentett be Szíria határrégiójában; mivel ez a megállapodás ideiglenes, mivel Törökország nem vállalta, hogy kivonja erőit Szíria északkeleti részéből; mivel a tűzszünet aktuális állásával kapcsolatban továbbra is bizonytalanság áll fenn; mivel Erdoğan és Putyin elnök között, 2019. október 22-én találkozóra került sor; |
| --- | --- |

B.

mivel 2019. október 18-án az Egyesült Államok és Törökország azonnali ötnapos tűzszünetet jelentett be Szíria határrégiójában; mivel ez a megállapodás ideiglenes, mivel Törökország nem vállalta, hogy kivonja erőit Szíria északkeleti részéből; mivel a tűzszünet aktuális állásával kapcsolatban továbbra is bizonytalanság áll fenn; mivel Erdoğan és Putyin elnök között, 2019. október 22-én találkozóra került sor;

| C. | mivel a Tanács elítélte a török fellépést, és ígéretet tett arra, hogy megteszi az első lépéseket a Törökországba irányuló fegyvereladások tekintetében; mivel számos uniós tagállam már hivatalosan felfüggesztette Törökországba irányuló fegyvereladásait, összhangban a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont rendelkezéseivel (3); |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács elítélte a török fellépést, és ígéretet tett arra, hogy megteszi az első lépéseket a Törökországba irányuló fegyvereladások tekintetében; mivel számos uniós tagállam már hivatalosan felfüggesztette Törökországba irányuló fegyvereladásait, összhangban a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont rendelkezéseivel (3);

| D. | mivel a Tanács egy sor korlátozó intézkedést vezetett be a szíriai helyzetre való tekintettel, amelyek többek között a szíriai civil lakosság elnyomásáért felelős személyeket, valamint az ilyen személyekkel kapcsolatban álló személyeket és szervezeteket célozzák; mivel az Egyesült Államok szankciókat vezetett be török miniszterekkel és vezető állami tisztviselőkkel szemben az ország északkelet-szíriai katonai támadására adott válaszként; |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács egy sor korlátozó intézkedést vezetett be a szíriai helyzetre való tekintettel, amelyek többek között a szíriai civil lakosság elnyomásáért felelős személyeket, valamint az ilyen személyekkel kapcsolatban álló személyeket és szervezeteket célozzák; mivel az Egyesült Államok szankciókat vezetett be török miniszterekkel és vezető állami tisztviselőkkel szemben az ország északkelet-szíriai katonai támadására adott válaszként;

| E. | mivel az egyoldalú török katonai fellépés nem rendelkezik semmiféle jogalappal, és csupán tovább súlyosbítja a nyolc éve tartó szíriai konfliktust; mivel a hadművelet következményei súlyos károkat okoznak a Dáis elleni nemzetközi koalíció erőfeszítéseinek, amelyekben a szíriai demokratikus erők jelenleg is kulcsfontosságú szerepet játszanak az ISIS továbbra is aktív harcosai elleni küzdelem révén; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyoldalú török katonai fellépés nem rendelkezik semmiféle jogalappal, és csupán tovább súlyosbítja a nyolc éve tartó szíriai konfliktust; mivel a hadművelet következményei súlyos károkat okoznak a Dáis elleni nemzetközi koalíció erőfeszítéseinek, amelyekben a szíriai demokratikus erők jelenleg is kulcsfontosságú szerepet játszanak az ISIS továbbra is aktív harcosai elleni küzdelem révén;

| F. | mivel az EU hivatalos álláspontja továbbra is az, hogy elkötelezett a szíriai állam egysége, szuverenitása és területi integritása mellett; mivel ezek a célokat csak a 2254. sz. ENSZ BT-határozattal és az ENSZ által elősegített genfi folyamat keretében a szíriai felek közötti tárgyalás eredményeként létrejött 2012. évi genfi nyilatkozattal összhangban álló valós politikai átmenet révén lehet biztosítani; mivel az Egyesült Nemzetek égisze alatt megállapodás született a Szíriai Arab Köztársaság kormánya és a szíriai tárgyalásokért felelős bizottság között egy olyan hiteles, kiegyensúlyozott és inkluzív alkotmánybizottság létrehozásáról, amely elősegíti a szíriai háború politikai megoldását, ám ennek munkáját akadályozhatja Törökország egyoldalú katonai fellépése; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU hivatalos álláspontja továbbra is az, hogy elkötelezett a szíriai állam egysége, szuverenitása és területi integritása mellett; mivel ezek a célokat csak a 2254. sz. ENSZ BT-határozattal és az ENSZ által elősegített genfi folyamat keretében a szíriai felek közötti tárgyalás eredményeként létrejött 2012. évi genfi nyilatkozattal összhangban álló valós politikai átmenet révén lehet biztosítani; mivel az Egyesült Nemzetek égisze alatt megállapodás született a Szíriai Arab Köztársaság kormánya és a szíriai tárgyalásokért felelős bizottság között egy olyan hiteles, kiegyensúlyozott és inkluzív alkotmánybizottság létrehozásáról, amely elősegíti a szíriai háború politikai megoldását, ám ennek munkáját akadályozhatja Törökország egyoldalú katonai fellépése;

| G. | mivel konkrét beszámolók szólnak török támogatással bíró fegyveres csoportok által elkövetett gyilkosságokról, megfélemlítésről, bántalmazásáról, emberrablásáról, valamint polgári otthonok kifosztásáról és lefoglalásáról, továbbá arról, hogy e csoportok tagjai erőszakkal hurcolnak el egyes kurd csoportokhoz való kötődéssel megvádolt személyeket az otthonukból, vagy tartóztatnak le ilyen személyeket az ellenőrzőpontokon; mivel az ENSZ szerint a Törökországgal szövetséges Ahrar el Sarkia fegyveres csoporthoz tartozó harcosok által elkövetett azonnali kivégzésekről számoltak be; mivel Hevrin Khalef ismert kurd politikusnőt a beszámolók szerint az Ahrar el Sarkia harcosai megkínozták és kivégezték; |
| --- | --- |

G.

mivel konkrét beszámolók szólnak török támogatással bíró fegyveres csoportok által elkövetett gyilkosságokról, megfélemlítésről, bántalmazásáról, emberrablásáról, valamint polgári otthonok kifosztásáról és lefoglalásáról, továbbá arról, hogy e csoportok tagjai erőszakkal hurcolnak el egyes kurd csoportokhoz való kötődéssel megvádolt személyeket az otthonukból, vagy tartóztatnak le ilyen személyeket az ellenőrzőpontokon; mivel az ENSZ szerint a Törökországgal szövetséges Ahrar el Sarkia fegyveres csoporthoz tartozó harcosok által elkövetett azonnali kivégzésekről számoltak be; mivel Hevrin Khalef ismert kurd politikusnőt a beszámolók szerint az Ahrar el Sarkia harcosai megkínozták és kivégezték;

| H. | mivel az amerikai csapatok kivonulását követően 2019. október 14-én Bassár el-Aszad csapatai hét év után először vonultak be Északkelet-Szíria több városába azt követően, hogy a török támadás megfékezésére irányuló kísérletként a kurd erők elfogadtak egy orosz közvetítéssel létrejött megállapodást; mivel a Damaszkusz és a kurdok közötti megállapodás pontos részletei továbbra sem világosak; mivel meg nem erősített jelentések szerint orosz csapatok járőröznek a török és a szíriai hadsereg közötti frontvonalak mentén, hogy távol tartsák egymástól a két felet; |
| --- | --- |

H.

mivel az amerikai csapatok kivonulását követően 2019. október 14-én Bassár el-Aszad csapatai hét év után először vonultak be Északkelet-Szíria több városába azt követően, hogy a török támadás megfékezésére irányuló kísérletként a kurd erők elfogadtak egy orosz közvetítéssel létrejött megállapodást; mivel a Damaszkusz és a kurdok közötti megállapodás pontos részletei továbbra sem világosak; mivel meg nem erősített jelentések szerint orosz csapatok járőröznek a török és a szíriai hadsereg közötti frontvonalak mentén, hogy távol tartsák egymástól a két felet;

| I. | mivel a Törökország által támogatott erők állítólag fehérfoszforral töltött lőszereket használtak; mivel Tal Tamr és Al-Hasakah városának kórházaiban készült fényképek és videók súlyos égési sérüléseket szenvedett gyermekeket mutatnak; mivel Törökország tagadta e vádakat; mivel az SDF felkérte a nemzetközi szervezeteket, hogy küldjenek szakértőket a kérdés kivizsgálására; mivel az ENSZ vegyi fegyverekkel foglalkozó ellenőrei bejelentették, hogy e vádakat követően megkezdték az információgyűjtést; |
| --- | --- |

I.

mivel a Törökország által támogatott erők állítólag fehérfoszforral töltött lőszereket használtak; mivel Tal Tamr és Al-Hasakah városának kórházaiban készült fényképek és videók súlyos égési sérüléseket szenvedett gyermekeket mutatnak; mivel Törökország tagadta e vádakat; mivel az SDF felkérte a nemzetközi szervezeteket, hogy küldjenek szakértőket a kérdés kivizsgálására; mivel az ENSZ vegyi fegyverekkel foglalkozó ellenőrei bejelentették, hogy e vádakat követően megkezdték az információgyűjtést;

| J. | mivel a szíriai konfliktus során az Aszad-rezsim és szövetségesei, az ISIS/Dáis és más terrorista csoportok által elkövetett jogsértések között említhető vegyi fegyverek bevetése, a polgári lakosságot célzó támadások, törvénytelen kivégzések, kínzások és rossz bánásmód, erőszakos eltüntetések, tömeges és önkényes őrizetbe vételek, kollektív büntetések, egészségügyi dolgozók elleni támadások, valamint az élelmiszer, a víz és az orvosi segítség megvonása; mivel ezek a mindeddig büntetlen cselekedetek háborús bűnöknek, emberiesség elleni bűncselekményeknek és népirtásnak minősülnek; |
| --- | --- |

J.

mivel a szíriai konfliktus során az Aszad-rezsim és szövetségesei, az ISIS/Dáis és más terrorista csoportok által elkövetett jogsértések között említhető vegyi fegyverek bevetése, a polgári lakosságot célzó támadások, törvénytelen kivégzések, kínzások és rossz bánásmód, erőszakos eltüntetések, tömeges és önkényes őrizetbe vételek, kollektív büntetések, egészségügyi dolgozók elleni támadások, valamint az élelmiszer, a víz és az orvosi segítség megvonása; mivel ezek a mindeddig büntetlen cselekedetek háborús bűnöknek, emberiesség elleni bűncselekményeknek és népirtásnak minősülnek;

| K. | mivel a beszámolók szerint több száz állítólagos Dáis-tag – akik közül néhány uniós polgár – a török offenzíva közben a családjával együtt megszökött az SDF őrizetéből; mivel meg kell akadályozni, hogy ezek ismét harcba szállhassanak és terrorcselekményeket hajthassanak végre, hiszen ez a régió és az EU biztonságának egyik fő prioritása; mivel az SDF azt állítja, hogy az Iszlám Állam közel 10 000 harcosát tartja fogva; mivel az Iszlám Állam harcosaitól született több ezer európai gyermek túlnyomó többsége jelenleg három különböző, a török offenzíva által súlyosan érintett táborban – az Al Hol táborban, a Roj táborban és az Ain-Ísza táborban – tartózkodik Északkelet-Szíriában; |
| --- | --- |

K.

mivel a beszámolók szerint több száz állítólagos Dáis-tag – akik közül néhány uniós polgár – a török offenzíva közben a családjával együtt megszökött az SDF őrizetéből; mivel meg kell akadályozni, hogy ezek ismét harcba szállhassanak és terrorcselekményeket hajthassanak végre, hiszen ez a régió és az EU biztonságának egyik fő prioritása; mivel az SDF azt állítja, hogy az Iszlám Állam közel 10 000 harcosát tartja fogva; mivel az Iszlám Állam harcosaitól született több ezer európai gyermek túlnyomó többsége jelenleg három különböző, a török offenzíva által súlyosan érintett táborban – az Al Hol táborban, a Roj táborban és az Ain-Ísza táborban – tartózkodik Északkelet-Szíriában;

| L. | mivel a szíriai biztonsági zónák létrehozása komoly aggályokat vet fel a konfliktus miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerült és a Törökországból áthelyezhető személyek biztonságával kapcsolatban; mivel a kényszerű, többek között demográfiai változás elérését célzó lakóhelyelhagyás a nemzetközi humanitárius jog egyértelmű megsértését jelenti, emberiesség elleni bűncselekménynek minősül, továbbá demográfiai és etnikai változásokhoz vezethet; mivel katonai konfliktusokban a biztonsági övezetek gyakran „háborús övezetekké” válnak a polgári lakosság számára; |
| --- | --- |

L.

mivel a szíriai biztonsági zónák létrehozása komoly aggályokat vet fel a konfliktus miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerült és a Törökországból áthelyezhető személyek biztonságával kapcsolatban; mivel a kényszerű, többek között demográfiai változás elérését célzó lakóhelyelhagyás a nemzetközi humanitárius jog egyértelmű megsértését jelenti, emberiesség elleni bűncselekménynek minősül, továbbá demográfiai és etnikai változásokhoz vezethet; mivel katonai konfliktusokban a biztonsági övezetek gyakran „háborús övezetekké” válnak a polgári lakosság számára;

| M. | mivel számos tartományból hiteles beszámolók érkeztek arról, hogy a török hatóságok 2019 júliusa óta önkényesen fogva tartanak és erőszakkal visszatoloncolnak szíriaiakat Észak-Szíriába, megsértve ezzel Törökország azon nemzetközi kötelezettségét, hogy senkit nem küldhet vissza olyan helyre, ahol ténylegesen üldöztetésnek, kínzásnak vagy más embertelen bánásmódnak van kitéve, vagy élete veszélyben van; |
| --- | --- |

M.

mivel számos tartományból hiteles beszámolók érkeztek arról, hogy a török hatóságok 2019 júliusa óta önkényesen fogva tartanak és erőszakkal visszatoloncolnak szíriaiakat Észak-Szíriába, megsértve ezzel Törökország azon nemzetközi kötelezettségét, hogy senkit nem küldhet vissza olyan helyre, ahol ténylegesen üldöztetésnek, kínzásnak vagy más embertelen bánásmódnak van kitéve, vagy élete veszélyben van;

| N. | mivel a katonai beavatkozás kezdete óta a török hatóságok keményen léptek fel minden olyan személlyel szemben, aki kritizálta a katonai hadműveletet, és ennek során a török terrorizmusellenes törvényeket alkalmazták; mivel a török hatóságok több mint 500 közösségimédia-fiókkal kapcsolatban indítottak nyomozást, és „terrorista propaganda” terjesztésével vádolták azokat; mivel a török belügyminiszter szerint már 121 embert vettek őrizetbe a közösségi médiában közzétett, a hadműveletet vitató bejegyzéseik miatt; mivel a Demokrata Néppárt (HDP) több mint 150 tagját tartóztatták le a hadművelet kezdete óta; |
| --- | --- |

N.

mivel a katonai beavatkozás kezdete óta a török hatóságok keményen léptek fel minden olyan személlyel szemben, aki kritizálta a katonai hadműveletet, és ennek során a török terrorizmusellenes törvényeket alkalmazták; mivel a török hatóságok több mint 500 közösségimédia-fiókkal kapcsolatban indítottak nyomozást, és „terrorista propaganda” terjesztésével vádolták azokat; mivel a török belügyminiszter szerint már 121 embert vettek őrizetbe a közösségi médiában közzétett, a hadműveletet vitató bejegyzéseik miatt; mivel a Demokrata Néppárt (HDP) több mint 150 tagját tartóztatták le a hadművelet kezdete óta;

| O. | mivel a legtöbb nemzetközi segélyszervezet biztonsági aggályok miatt kénytelen volt a működését felfüggeszteni és a nemzetközi személyzetet evakuálni; mivel a biztonságos, akadálymentes és folyamatos humanitárius segítségnyújtás, az evakuáció és az egészségügyi ellátás akadályozása szintén a nemzetközi humanitárius jog és az ENSZ BT számos határozatának megsértését jelenti; mivel az ENSZ és partnerei továbbra is szállítanak humanitárius készleteket az erőszak következtében lakóhelyét elhagyni kényszerülő több tízezer ember számára; |
| --- | --- |

O.

mivel a legtöbb nemzetközi segélyszervezet biztonsági aggályok miatt kénytelen volt a működését felfüggeszteni és a nemzetközi személyzetet evakuálni; mivel a biztonságos, akadálymentes és folyamatos humanitárius segítségnyújtás, az evakuáció és az egészségügyi ellátás akadályozása szintén a nemzetközi humanitárius jog és az ENSZ BT számos határozatának megsértését jelenti; mivel az ENSZ és partnerei továbbra is szállítanak humanitárius készleteket az erőszak következtében lakóhelyét elhagyni kényszerülő több tízezer ember számára;

| P. | mivel a nemzetközi közösség és az egyes államok feladata felelősségre vonni a szíriai konfliktus során elkövetett nemzetközi emberi jogi és humanitárius jogi jogsértésekért felelős személyeket, többek között az egyetemes joghatóság elvének, valamint a nemzeti jogszabályok alkalmazása révén; mivel erre a meglévő nemzeti és nemzetközi bíróságok és törvényszékek, vagy a jövőben létrehozandó eseti nemzetközi büntetőbíróságok révén kerülhet sor; |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzetközi közösség és az egyes államok feladata felelősségre vonni a szíriai konfliktus során elkövetett nemzetközi emberi jogi és humanitárius jogi jogsértésekért felelős személyeket, többek között az egyetemes joghatóság elvének, valamint a nemzeti jogszabályok alkalmazása révén; mivel erre a meglévő nemzeti és nemzetközi bíróságok és törvényszékek, vagy a jövőben létrehozandó eseti nemzetközi büntetőbíróságok révén kerülhet sor;

| Q. | mivel a Törökország és az EU közötti vámunió 1995-ben lépett hatályba, és azóta sem változott; mivel ennek eredményeképpen a kétoldalú kereskedelem értéke több mint négyszeresére nőtt; mivel 2018-ban Törökország továbbra is az EU ötödik legnagyobb kereskedelmi partnere volt, míg az EU Törökország messze legfontosabb kereskedelmi partnere és közvetlen külföldi befektetéseinek fő forrása; mivel az aggasztó törökországi politikai fejlemények miatt az EU 2018-ban felfüggesztette a vámunió korszerűsítésére irányuló kezdeményezést; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Törökország és az EU közötti vámunió 1995-ben lépett hatályba, és azóta sem változott; mivel ennek eredményeképpen a kétoldalú kereskedelem értéke több mint négyszeresére nőtt; mivel 2018-ban Törökország továbbra is az EU ötödik legnagyobb kereskedelmi partnere volt, míg az EU Törökország messze legfontosabb kereskedelmi partnere és közvetlen külföldi befektetéseinek fő forrása; mivel az aggasztó törökországi politikai fejlemények miatt az EU 2018-ban felfüggesztette a vámunió korszerűsítésére irányuló kezdeményezést;

| R. | mivel Törökország továbbra is az EU kulcsfontosságú partnere, a NATO tagja, valamint a szíriai válság és a régió fontos szereplője; mivel a NATO-szerződés 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az egyezmény részes felei kötelezettséget vállalnak arra, hogy minden nemzetközi viszályt, amelybe belekerülhetnek, békés eszközökkel, olyan módon rendeznek, hogy a nemzetközi béke és biztonság, valamint az igazságosság ne kerüljön veszélybe, továbbá hogy nemzetközi kapcsolataikban tartózkodnak az Egyesült Nemzetek céljaival össze nem férő, bármilyen módon megnyilvánuló erőszakkal való fenyegetéstől és erőszak alkalmazásától; |
| --- | --- |

R.

mivel Törökország továbbra is az EU kulcsfontosságú partnere, a NATO tagja, valamint a szíriai válság és a régió fontos szereplője; mivel a NATO-szerződés 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az egyezmény részes felei kötelezettséget vállalnak arra, hogy minden nemzetközi viszályt, amelybe belekerülhetnek, békés eszközökkel, olyan módon rendeznek, hogy a nemzetközi béke és biztonság, valamint az igazságosság ne kerüljön veszélybe, továbbá hogy nemzetközi kapcsolataikban tartózkodnak az Egyesült Nemzetek céljaival össze nem férő, bármilyen módon megnyilvánuló erőszakkal való fenyegetéstől és erőszak alkalmazásától;

| 1. | határozottan elítéli Törökország északkelet-szíriai egyoldalú katonai beavatkozását, amely a nemzetközi jog súlyos megsértését jelenti, veszélyezteti az egész régió stabilitását és biztonságát, további szenvedést okoz a háborúkban már eddig is sokat szenvedett lakosságnak, a polgári lakosság tömeges elvándorlását okozza, és hozzájárulhat a Dáis újjáéledéséhez, amely továbbra is biztonsági fenyegetést jelent Szíria, Törökország, a tágabb értelemben vett régió és az EU polgárai számára, de globális szinten is, valamint hátráltatja a humanitárius segítséghez való hozzáférést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti Törökországot, hogy azonnal és véglegesen vessen véget északkelet-szíriai hadműveletének, és vonja vissza fegyveres erőit Szíria területéről; hangsúlyozza, hogy a katonai beavatkozás fog választ adni az ország alapvető biztonsági aggályaira; követeli a humanitárius jog teljes körű tiszteletben tartását, beleértve a polgári személyek védelmét, továbbá akadálytalan hozzáférést kér a helyi és nemzetközi humanitárius szervezetek számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | szolidaritásáról biztosítja a kurd népet és a régió összes többi lakosát; hangsúlyozza, hogy az SDF és különösen a nők szövetségesekként jelentős mértékben hozzájárultak a Dáis elleni küzdelemhez, valamint megerősítették a szabadság és a polgári jogok fontosságát a kurd többségű szíriai régió társadalmi, politikai és kulturális életének fejlesztése során; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy az EU álláspontját közölje a török hatóságokkal, és alakítsa ki az e válságra adott határozott és átfogó uniós válasz alapjait; sürgeti, hogy kezdjen a helyzet gyors dezeszkalációjára és a válság fenntartható megoldásának megtalálására irányuló párbeszédet a török hatóságokkal; hangsúlyozza, hogy az EU-nak minden lehetőséget meg kell fontolnia a nemzetközi partnereivel való együttműködésre, az ENSZ keretein belül; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi az Egyesült Államok és Törökország között az ideiglenes tűzszünetről létrejött, 2019. október 17-i megállapodást; aggodalmának ad hangot azonban amiatt, hogy ennek rendelkezései legitimizálják az északkelet-szíriai „biztonsági övezet” török megszállását; mély aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy a megállapodás nem csak a helybéli népcsoportok, például kurdok, jeziditák, asszírok, türkmének, örmények, arabok és más kisebbségek kitelepítését írja elő, hanem arab többségű területekre való beköltöztetésüket is megköveteli, ami új feszültségeket keltene és fenyegetést jelentene a polgári lakosság biztonságára nézve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy a szíriai konfliktust a szíriai állam egységének, szuverenitásának és területi integritásának elismerése alapján, a szíriai társadalom valamennyi etnikai és vallási összetevője jogainak teljes tiszteletben tartása mellett, az ENSZ BT 2254. számú határozatának és az ENSZ által vezetett genfi folyamat keretében megtárgyalt 2012. évi genfi nyilatkozatnak megfelelően politikai úton rendezzék, lefektetve egy valódi politikai átmenet alapjait; |
| --- | --- |

6.

| 7. | e tekintetben üdvözli az alkotmánybizottság felállítását és Geir O. Pedersen, az ENSZ-főtitkár szíriai különmegbízottjának erőfeszítéseit, amelyeknek hiteles, kiegyensúlyozott és inkluzív alapot kell biztosítaniuk a szíriai politikai folyamatokhoz, külső beavatkozástól mentesen; felszólítja az összes érintett északkelet-szíriai szereplőt, hogy teljes mértékben vegyenek részt ebben a folyamatban; emlékeztet, hogy a konfliktusra nem lehet fenntartható katonai megoldást találni, és felszólítja valamennyi felet, hogy teljes mértékben tegyen eleget az ENSZ BT határozatainak, amelyek az ellenségeskedés azonnali beszüntetését írják elő, valamint minden ostrom azonnali feloldását és teljes körű, akadálytalan, az egész országra kiterjedő humanitárius hozzáférést és a humanitárius segítségnyújtásban dolgozók valamennyi fél általi védelmét; felszólítja a tagállamokat, hogy ismételten kérjék fel az ENSZ Biztonsági Tanácsát olyan határozat elfogadására, amely lehetővé teszi a Tanács számára a célzott, végső soron az ENSZ által vezetett biztonsági övezet Észak-Szíriában történő kialakítására törekvő fellépést az ott élő emberek javára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli a régió helyzetének további eszkalációjából és destabilizációjából fakadó következmények – köztük fokozódó biztonsági kockázatok, humanitárius válságok és migrációs áramlások – súlyosságát mind maga a régió, mind pedig az EU vonatkozásában; felszólítja a Bizottságot, hogy minden szempontból készítse fel az EU-t, hogy a lehető legjobban tudjon reagálni az esetlegesen felmerülő helyzetekre, és tájékoztassa az Európai Parlamentet a térség helyzetének további eszkalációjából és destabilizációjából fakadó következményekről; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatosnak tartja, hogy a Külügyek Tanácsa a 2019. október 14-i ülésén nem tudott megállapodni a Törökországgal szembeni átfogó uniós fegyverembargó bevezetéséről; üdvözli ugyanakkor egyes uniós tagállamok azon döntését, hogy leállítják a Törökországba irányuló fegyverkivitelre vonatkozó engedélyek kiadását, azonban sürgeti őket, hogy gondoskodjanak arról, hogy ez a felfüggesztés vonatkozzon a már engedélyezett, de még meg nem valósult szállításokra is; ismételten hangsúlyozza különösen a fegyverkivitelről szóló 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban meghatározott szabályok valamennyi tagállam általi szigorú alkalmazásának szükségességét, ideértve a regionális stabilitásra vonatkozó 4. kritérium szigorú alkalmazását is; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy – amíg a szíriai török katonai művelet és jelenlét folytatódik – kezdeményezze a Törökországgal szembeni átfogó uniós fegyverembargó bevezetését, a kettős felhasználású termékekre vonatkozóan is, tekintettel a nemzetközi humanitárius jog állítólagos súlyos megsértéseire; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Tanácsot, hogy – az alapvető jogok belső elnyomásáért felelős török tisztviselőkre vonatkozó hasonló javaslat mellett – vezessen be célzott szankciókat és vízumtilalmakat a jelenlegi katonai beavatkozás során elkövetett emberi jogi jogsértésekért felelős török tisztviselők tekintetében; sürgeti valamennyi tagállamot, hogy biztosítsák a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozat (4) teljes körű betartását, különösen az abban felsorolt személyek vagyoni eszközeinek befagyasztását, valamint a szíriai rezsim révén előnyben részesülő vagy azt támogató személyek belépésének korlátozását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | határozottan elutasítja Törökország azon tervét, hogy úgynevezett biztonsági övezetet hoz létre Északkelet-Szíriában a határ mentén; hangsúlyozza, hogy a szíriai menekültek vagy a belső menekültek erre a területre való erőszakos áttelepítése a hagyományos nemzetközi menekültügyi jogszabályok, a humanitárius jog és a visszatoloncolás tilalma elve súlyos megsértésének minősülne; emlékeztet, hogy a menekültek visszatérése csak biztonságos, önkéntes és méltó módon történhet, és hogy a jelenlegi körülmények azt egyszerűen lehetetlenné teszik; ragaszkodik ahhoz, hogy e területeknek semmiféle uniós stabilizációs vagy fejlesztési támogatást nem szabad nyújtani; hangsúlyozza, hogy a szíriai etnikai és vallási csoportoknak joguk van arra, hogy továbbra is méltóságban és biztonságban élhessenek saját történelmi és hagyományos hazájukban vagy visszatérjenek oda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Tanácsot, hogy fontolja meg megfelelő és célzott gazdasági intézkedések elfogadását Törökországgal szemben, amelyek nem érinthetik a civil társadalmat, illetve azokat az embereket, akiket az ország gazdasági válsága már súlyosan érintett, továbbá nem érinthetik a szíriai menekülteket, illetve nem akadályozhatják meg a török diákokat abban, hogy részt vegyenek az olyan európai csereprogramokban, mint az Erasmus+; felszólítja a Tanácsot, hogy az északkelet-szíriai helyzet további eszkalálódásának megelőzése érdekében fontolja meg a mezőgazdasági termékekre vonatkozó megállapodás szerinti kereskedelmi kedvezmények, és végső esetben az EU és Törökország közötti vámunió felfüggesztését; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat arra, hogy a Parlament az elmúlt években proaktívan csökkentette az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA II) keretében elérhető finanszírozást az emberi jogok tiszteletben tartásának hiányával kapcsolatos aggodalmak miatt; arra a következtetésre jut, hogy a török hatóságok által a közelmúltban tett lépések sértik az európai értékeket; felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy semmilyen uniós forrást ne használjanak fel a folyamatban lévő hadművelet finanszírozására vagy a szíriai menekülteknek az úgynevezett „biztonságos övezetbe” történő kitoloncolása elősegítésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rendkívül aggasztónak tartja azokat az állításokat, melyek szerint a török erők és/vagy szövetséges milíciáik a nemzetközi jog által tiltott fehérfoszfort használtak polgári személyekkel szemben; teljes mértékben támogatja a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) munkáját, amely megkezdte a fehérfoszfor lehetséges alkalmazásának vizsgálatát; felszólít a felelősök elszámoltatására; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja Törökországot, hogy a nevében fellépő milíciák által elkövetett atrocitások kapcsán gondoskodjon az elkövetők felelősségre vonásáról, ideértve Hevrin Khalef meggyilkolását és más azonnali kivégzéseket; sürget az EU-t és tagállamait, hogy támogassák az északkelet-szíriai jogsértések dokumentálásának folyamatát, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy azokat alaposan és pártatlanul vizsgálják ki, az elkövetőket pedig állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rendkívül aggódik amiatt, hogy a török offenzíva közepette az észak-szíriai táborokban őrzött ISIS-foglyok százai – köztük külföldi harcosok – menekülnek el táborokból, ami növeli az ISIS újjáéledésének kockázatát; felhívja az EU tagállamait, hogy készítsenek vészhelyzeti terveket az ISIS külföldi harcosainak esetleges visszatérése jelentette biztonsági fenyegetésekre vonatkozóan, és az ilyen személyekkel szemben az elkövetett atrocitásokra vonatkozó nemzetközi normákkal összhangban folytassák le a büntetőeljárásokat; felszólítja a nemzeti hírszerző szolgálatokat és biztonsági szolgálatokat, hogy növeljék éberségüket a külföldi harcosok és családjaik esetleges visszatérésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmát fejezi ki az Iszlám Állam harcosainak Észak-Szíriában született európai gyermekeinek drámai helyzete és sorsa miatt; felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet e gyermekek helyzetére és szükségleteire annak biztosítása érdekében, hogy alapvető jogaikat tiszteletben tartsák; felszólítja a tagállamokat, hogy a gyermekeket érintő valamennyi döntés során elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekét vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megismétli, hogy továbbra is támogatja a Dáis elleni, Törökországot is magában foglaló nemzetközi koalíció erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a koalíció és a szíriai partnererők jelentős előrelépést tettek a Dáis Szíriában való legyőzésének irányába, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Törökország egyoldalú katonai fellépése aláássa ezt az előrelépést; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli, hogy az Unió elkötelezte magát a Szíria több millió menekültet befogadó szomszédainak, köztük Jordániának, Libanonnak, Törökországnak, Iraknak és Egyiptomnak nyújtandó humanitárius segítségnyújtás mellett; elfogadhatatlannak tartja, hogy Recep Tayyip Erdoğan török elnök fegyvernek használja a menekülteket, hogy az EU-t zsarolja velük; felhívja az uniós tagállamokat, hogy sokkal erőteljesebben kötelezzék el magukat a felelősségmegosztás mellett, lehetővé téve a szíriai háborús övezeteket elhagyó menekültek számára, hogy a közvetlenül szomszédos régiókon túl találjanak védelmet; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák a visszaküldés tilalmának elvét; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy nyújtsanak további finanszírozást Irak kurdisztáni regionális kormányzatának, hogy az képes legyen megbirkózni a Szíriából érkező menekültek beáramlásával; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy Törökországnak jogos biztonsági aggályai vannak, azonban ragaszkodik ahhoz, hogy azokat politikai és diplomáciai eszközökkel, nem pedig katonai fellépéssel kezeljék, a nemzetközi joggal és a humanitárius joggal összhangban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ-nek, Törökországnak, a Szíriát támogató nemzetközi csoport tagjainak, valamint a szíriai konfliktusban érintett összes félnek, továbbá gondoskodjon e szöveg arabra és törökre fordításáról. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0215.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0200.

(3)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

(4)  A Tanács 2013/255/KKBP határozata (2013. május 31.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 147., 2013.6.1., 14. o.).

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/86

---

P9_TA(2019)0050

Az Észak-Macedóniával és Albániával folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitása

Az Európai Parlament 2019. október 24-i állásfoglalása az Észak-Macedóniával és Albániával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdéséről (2019/2883(RSP))

(2021/C 202/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2018. június 26-i következtetéseit jóváhagyó, 2018. június 28-i európai tanácsi következtetésekre, amelyek egyértelmű utat jelölnek ki a csatlakozási tárgyalások 2019. júniusi megnyitása felé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2018. június 26-i következtetéseit jóváhagyó, 2018. június 28-i európai tanácsi következtetésekre, amelyek egyértelmű utat jelölnek ki a csatlakozási tárgyalások 2019. júniusi megnyitása felé,

| — | tekintettel a Tanács 2019. június 18-i következtetéseire, amelyek szerint úgy határozott, hogy legkésőbb 2019 októberében vissza fog térni a Bizottság arra irányuló ajánlásának kérdésére, hogy kezdődjenek meg a csatlakozási tárgyalások Észak-Macedóniával és Albániával, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2019. június 18-i következtetéseire, amelyek szerint úgy határozott, hogy legkésőbb 2019 októberében vissza fog térni a Bizottság arra irányuló ajánlásának kérdésére, hogy kezdődjenek meg a csatlakozási tárgyalások Észak-Macedóniával és Albániával,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2019. október 17–18-i következtetéseire, amelyek szerint úgy határozott, hogy a 2020 májusában, Zágrábban tartandó EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozó előtt vissza fog térni a bővítés kérdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2019. október 17–18-i következtetéseire, amelyek szerint úgy határozott, hogy a 2020 májusában, Zágrábban tartandó EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozó előtt vissza fog térni a bővítés kérdésére,

| — | tekintettel az EU bővítési politikájáról szóló, 2019. május 29-i bizottsági közleményre (COM(2019)0260) és a hozzá csatolt két bizottsági szolgálati munkadokumentumra („2019. évi jelentés Albániáról” (SWD(2019)0215) és „2019. évi jelentés Észak-Macedóniáról” (SWD(2019)0218)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU bővítési politikájáról szóló, 2019. május 29-i bizottsági közleményre (COM(2019)0260) és a hozzá csatolt két bizottsági szolgálati munkadokumentumra („2019. évi jelentés Albániáról” (SWD(2019)0215) és „2019. évi jelentés Észak-Macedóniáról” (SWD(2019)0218)),

| — | tekintettel Albániáról és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló korábbi – különösen a 2017. február 15-i (1) és 2018. november 29-i (2) – állásfoglalásaira, az Albániáról szóló 2016. évi és 2018. évi bizottsági jelentésre, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról/Észak-Macedóniáról szóló 2016. évi és 2018. évi bizottsági jelentésről szóló, 2017. június 14-i (3) és 2018. november 29-i (4) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Albániáról és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló korábbi – különösen a 2017. február 15-i (1) és 2018. november 29-i (2) – állásfoglalásaira, az Albániáról szóló 2016. évi és 2018. évi bizottsági jelentésre, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról/Észak-Macedóniáról szóló 2016. évi és 2018. évi bizottsági jelentésről szóló, 2017. június 14-i (3) és 2018. november 29-i (4) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” című, 2018. február 6-i bizottsági közleményre (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” című, 2018. február 6-i bizottsági közleményre (COM(2018)0065),

| — | tekintettel Albánia 2009-es NATO-csatlakozására, valamint arra, hogy Észak-Macedónia jó úton halad afelé, hogy a NATO 30. tagjává váljon, |
| --- | --- |

—

tekintettel Albánia 2009-es NATO-csatlakozására, valamint arra, hogy Észak-Macedónia jó úton halad afelé, hogy a NATO 30. tagjává váljon,

| — | tekintettel a 2018. május 17-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón tett szófiai nyilatkozatra és az ehhez csatolt kiemelt célkitűzések szófiai menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. május 17-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón tett szófiai nyilatkozatra és az ehhez csatolt kiemelt célkitűzések szófiai menetrendjére,

| — | tekintettel Tusk, Sassoli és Juncker elnökök, valamint Von der Leyen megválasztott elnök 2019. október 3-i, az Észak-Macedóniával és Albániával való csatlakozási tárgyalások megkezdéséről szóló közös levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Tusk, Sassoli és Juncker elnökök, valamint Von der Leyen megválasztott elnök 2019. október 3-i, az Észak-Macedóniával és Albániával való csatlakozási tárgyalások megkezdéséről szóló közös levelére,

| — | tekintettel a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című, 2013. október 16-i közleményére (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című, 2013. október 16-i közleményére (COM(2013)0700),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2014. augusztus 28-án kezdődött berlini folyamatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. augusztus 28-án kezdődött berlini folyamatra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 817(1993) és 845(1993) sz. határozatában ismertetett nézeteltérések rendezéséről, az 1995. évi ideiglenes megállapodás megszüntetéséről, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország közötti stratégiai partnerség kialakításáról szóló, 2018. június 17-i záró megállapodásra, amely preszpai megállapodásként is ismert, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 817(1993) és 845(1993) sz. határozatában ismertetett nézeteltérések rendezéséről, az 1995. évi ideiglenes megállapodás megszüntetéséről, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország közötti stratégiai partnerség kialakításáról szóló, 2018. június 17-i záró megállapodásra, amely preszpai megállapodásként is ismert,

| — | tekintettel az Európai Tanács Észak-Macedónia számára uniós tagjelölti státuszt biztosító 2005. december 16-i, és Albánia számára uniós tagjelölti státuszt biztosító, 2014. június 26–27-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács Észak-Macedónia számára uniós tagjelölti státuszt biztosító 2005. december 16-i, és Albánia számára uniós tagjelölti státuszt biztosító, 2014. június 26–27-i határozatára,

| — | tekintettel a stabilizációs és társulási megállapodásokra (STM) az Európai Közösségek és tagállamai, valamint a szóban forgó két ország, Albánia és Észak-Macedónia között, |
| --- | --- |

—

tekintettel a stabilizációs és társulási megállapodásokra (STM) az Európai Közösségek és tagállamai, valamint a szóban forgó két ország, Albánia és Észak-Macedónia között,

| — | tekintettel a négy fő politikai párt között 2015. június 2-án és július 15-én Szkopjéban létrejött politikai megállapodásra (az úgynevezett przsinói megállapodás), valamint az ennek végrehajtásáról szóló, 2016. július 20-i és augusztus 31-i négypárti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a négy fő politikai párt között 2015. június 2-án és július 15-én Szkopjéban létrejött politikai megállapodásra (az úgynevezett przsinói megállapodás), valamint az ennek végrehajtásáról szóló, 2016. július 20-i és augusztus 31-i négypárti megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2003-ban a szaloniki Európai Tanács hangsúlyozta, hogy támogatja a nyugat-balkáni országok jövőbeli integrációját az európai struktúrákba, kijelentve, hogy uniós tagságuk – mint végső cél – nagy prioritással bír az EU számára, és a Balkán az egyesült Európa szerves részévé válik; |
| --- | --- |

A.

mivel 2003-ban a szaloniki Európai Tanács hangsúlyozta, hogy támogatja a nyugat-balkáni országok jövőbeli integrációját az európai struktúrákba, kijelentve, hogy uniós tagságuk – mint végső cél – nagy prioritással bír az EU számára, és a Balkán az egyesült Európa szerves részévé válik;

| B. | mivel az Unió a 2017. május 17-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón megerősítette, hogy egyértelműen támogatja a Nyugat-Balkán uniós tagságának perspektíváját; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió a 2017. május 17-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón megerősítette, hogy egyértelműen támogatja a Nyugat-Balkán uniós tagságának perspektíváját;

| C. | mivel az EU-tagság kilátása a reformok egyik alapvető ösztönzője volt a nyugat-balkáni országokban; mivel a bővítési folyamat döntő szerepet játszott a Nyugat-Balkán, az Unió számára stratégiai jelentőségű térség stabilizálásában; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-tagság kilátása a reformok egyik alapvető ösztönzője volt a nyugat-balkáni országokban; mivel a bővítési folyamat döntő szerepet játszott a Nyugat-Balkán, az Unió számára stratégiai jelentőségű térség stabilizálásában;

| D. | mivel az uniós csatlakozási folyamatot mind Észak-Macedóniában, mind Albániában politikai konszenzus és széles körű lakossági támogatás övezi; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós csatlakozási folyamatot mind Észak-Macedóniában, mind Albániában politikai konszenzus és széles körű lakossági támogatás övezi;

| E. | mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok elengedhetetlenek az érintett országok előrehaladásához az uniós csatlakozás felé vezető úton; |
| --- | --- |

E.

mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok elengedhetetlenek az érintett országok előrehaladásához az uniós csatlakozás felé vezető úton;

| F. | mivel minden tagjelölt országot egyedileg, saját érdemei alapján ítélnek meg, és a csatlakozás menetrendjét és a tárgyalások ütemét a reformok gyorsaságának és minőségének kell meghatároznia; |
| --- | --- |

F.

mivel minden tagjelölt országot egyedileg, saját érdemei alapján ítélnek meg, és a csatlakozás menetrendjét és a tárgyalások ütemét a reformok gyorsaságának és minőségének kell meghatároznia;

| G. | mivel Albánia 2009-ben benyújtotta uniós csatlakozási kérelmét, 2014-ben pedig megszerezte a tagjelölti státuszt; mivel 2016-ban a Bizottság javasolta a csatlakozási tárgyalások megkezdését Albániával; mivel Észak-Macedónia 2004-ben benyújtotta uniós csatlakozási kérelmét, 2005-ben pedig megszerezte a tagjelölti státuszt; mivel a Bizottság 2009 óta több alkalommal javasolta a hivatalos csatlakozási tárgyalások megkezdését Észak-Macedóniával; |
| --- | --- |

G.

mivel Albánia 2009-ben benyújtotta uniós csatlakozási kérelmét, 2014-ben pedig megszerezte a tagjelölti státuszt; mivel 2016-ban a Bizottság javasolta a csatlakozási tárgyalások megkezdését Albániával; mivel Észak-Macedónia 2004-ben benyújtotta uniós csatlakozási kérelmét, 2005-ben pedig megszerezte a tagjelölti státuszt; mivel a Bizottság 2009 óta több alkalommal javasolta a hivatalos csatlakozási tárgyalások megkezdését Észak-Macedóniával;

| H. | mivel az Európai Tanács 2018. és 2019. júniusi ülése óta már harmadszor bizonyult képtelennek a bővítéssel kapcsolatos pozitív döntés meghozatalára; mivel az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a 2020 májusában, Zágrábban tartandó EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozó előtt vissza fog térni a bővítés kérdésére; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Tanács 2018. és 2019. júniusi ülése óta már harmadszor bizonyult képtelennek a bővítéssel kapcsolatos pozitív döntés meghozatalára; mivel az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a 2020 májusában, Zágrábban tartandó EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozó előtt vissza fog térni a bővítés kérdésére;

| I. | mivel 2017 augusztusában Észak-Macedónia korábbi nevén úgynevezett „barátsági szerződést” kötött Bulgáriával, amely lezárta a két ország közötti vitás kérdéseket, és közelebb hozta őket egymáshoz az uniós irányultságú partnerség révén, majd ezt a Görögországgal kötött preszpai megállapodás követte; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017 augusztusában Észak-Macedónia korábbi nevén úgynevezett „barátsági szerződést” kötött Bulgáriával, amely lezárta a két ország közötti vitás kérdéseket, és közelebb hozta őket egymáshoz az uniós irányultságú partnerség révén, majd ezt a Görögországgal kötött preszpai megállapodás követte;

| J. | mivel Albánia jó eredményeket ért el az igazságügyi reform terén, amelynek célja az ország igazságügyi intézményei függetlenségének, elszámoltathatóságának, professzionalizmusának és hatékonyságának megerősítése, és az emberek igazságügyi intézményekbe vetett bizalmának növelése; mivel a reformokat a legátfogóbb erőfeszítéseknek kell tekinteni e területen ahhoz képest is, amit a térség többi országának kell teljesítenie az uniós tagság felé vezető úton; |
| --- | --- |

J.

mivel Albánia jó eredményeket ért el az igazságügyi reform terén, amelynek célja az ország igazságügyi intézményei függetlenségének, elszámoltathatóságának, professzionalizmusának és hatékonyságának megerősítése, és az emberek igazságügyi intézményekbe vetett bizalmának növelése; mivel a reformokat a legátfogóbb erőfeszítéseknek kell tekinteni e területen ahhoz képest is, amit a térség többi országának kell teljesítenie az uniós tagság felé vezető úton;

| K. | mivel Észak-Macedóniában rendkívüli választásokat jelentettek be, válaszul az országgal folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozó döntés elhalasztására; |
| --- | --- |

K.

mivel Észak-Macedóniában rendkívüli választásokat jelentettek be, válaszul az országgal folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozó döntés elhalasztására;

| 1. | mélységes csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az Unió Franciaország, Dánia és Hollandia ellenkezése miatt nem tudott megállapodni az Észak-Macedóniával és Albániával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdéséről, mivel mindkét ország jelentős erőfeszítéseket tett, és eleget tesz a csatlakozási tárgyalások megkezdésére vonatkozó uniós követelményeknek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismerését fejezi ki Észak-Macedóniának a nehéz, még nyitott kétoldalú kérdések történelmi jelentőségű és megnyugtató rendezéséért és a jószomszédi kapcsolatok előmozdításáért, különösen a Görögországgal kötött preszpai megállapodás és a Bulgáriával a barátságról, a jószomszédi viszonyról és az együttműködésről kötött szerződés révén; felhívja a Tanácsot, hogy vegye figyelembe e megállapodások pozitív üzenetét és saját határozatának a politikai stabilitásra, a regionális együttműködésre és a békés egymás mellett élésre gyakorolt negatív hatásait, továbbá elismerését fejezi ki az Észak-macedón Köztársaságnak a balkáni békéhez való hozzájárulásáért és azért, hogy ragyogó példával szolgál a régóta fennálló viták békés megoldására; kéri az észak-macedóniai parlamenttel folytatott Jean Monnet párbeszéd mint kulcsfontosságú támogatási eszköz fenntartását; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy Albánia tanúbizonyságot tett az uniós reformprogram előbbrevitele iránti elkötelezettségéről, valamint kézzel fogható és tartós eredményeket ért el, továbbá üdvözli az Albánia által végrehajtott igazságügyi reformokat; teljes mértékben támogatja a Bizottság Albániával kapcsolatos ajánlását, elismerve az ország reformok terén tett biztató erőfeszítéseit; úgy véli, hogy az átvilágítási folyamat és a csatlakozási tárgyalások mihamarabbi megindítása fenntartja és fokozza majd a reformok lendületét; úgy véli, hogy a tárgyalások megkezdése erőteljes katalizátora lesz majd a reformok végrehajtásának és a demokratikus intézmények megszilárdításának, valamint hozzájárul majd az uniós ellenőrzés és az elszámoltathatóság fokozásához, továbbá a kisebbségek jogainak tiszteletben tartásához mind Albániában, mind Észak-Macedóniában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a döntéshozatal ilyesfajta elodázása stratégiai hiba, és káros hatással van az Unió hitelességére, mivel az arra érdemes országok integrációja segíti az Uniót nemzetközi szerepének megőrzésében és érdekeinek megvédésében, ugyanakkor az uniós csatlakozáshoz vezető úton való előrehaladás magukra a tagjelölt országokra is átalakító hatást gyakorol; kijelenti továbbá, hogy az EU bővítési politikája az Unió legeredményesebb külpolitikai eszköze, és további lebontása egyre ingatagabb helyzethez vezethet az Unióban és közvetlen szomszédságában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a bővítési folyamat esetleges reformja nem gördíthet akadályokat azon országok elé, amelyek már teljesítették a csatlakozási tárgyalások megkezdésére vonatkozó követelményeket, továbbá megjegyzi, hogy a tagjelölt országokat objektív kritériumok szerint, saját érdemeik alapján kell értékelni, nem pedig az egyes tagállamok belpolitikai menetrendjeinek megfontolásai alapján, és hogy a csatlakozás ütemezését a reformok gyorsasága és minősége határozza meg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet az Európai Tanács által 2006 decemberében jóváhagyott, majd az Európai Tanács 2016. júniusi következtetéseiben megerősített, megújított bővítési konszenzusra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási tárgyalások megkezdésének Unió általi elmulasztása Észak-Macedóniában rendkívüli választások kiírását eredményezte, ami a kompromisszumokat elérők hitelességének romlásával járt; úgy ítéli meg, hogy ez a jószomszédi kapcsolatok tekintetében negatív üzenetet közvetít a lehetséges tagjelölt országok felé; aggodalommal állapítja meg, hogy ez más külső szereplők számára, amelyek tevékenysége nem feltétlenül áll összhangban az Unió értékeivel és érdekeivel, lehetővé teheti, hogy szorosabbra fűzzék kapcsolataikat mind Észak-Macedóniával, mind Albániával; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli az Észak-Macedónia vezetőinek 2019. október 20-i találkozóján elfogadott következtetéseket, amelyek megerősítik az ország elkötelezettségét az európai csatlakozási folyamat iránt, és hangsúlyozzák, hogy annak Észak-Macedónia számára nincs alternatívája; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy ez a határozat figyelmeztető jelzésül szolgál a többi nyugat-balkáni tagjelölt ország és potenciális tagjelölt ország számára, és megnyitja az utat más befolyások előtt, valamint hogy más csatlakozásra váró országokban is lelassíthatja vagy akár meg is akaszthatja az Európa-barát reformok végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a térség ifjúsága nagy várakozással tekint az uniós csatlakozás elé, és úgy ítéli meg, hogy a világos kilátások nélküli jövő a régióból való kivándorláshoz vezethet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fájlalja, hogy e határozat aláássa az Európai Parlament által a bővítési folyamat és a nyugat-balkáni stratégia terén tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok nem tudtak egyhangú határozatot hozni a tárgyalások megkezdéséről; felhívja a tagállamokat, hogy tanúsítsanak felelős magatartást Albániával és Észak-Macedóniával szemben, és következő ülésükön hozzanak egyhangúlag pozitív határozatot a tárgyalások megkezdéséről, szem előtt tartva a fellépés elmaradásának következményeit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy ítéli meg, hogy a soron következő Bizottságnak haladéktalanul át kell tekintenie a bővítési politikát, figyelemmel a Tanács legutóbbi döntésének hatásaira, mindeközben hangsúlyozva a bővítésből származó előnyöket mind a tagjelölt országok, mind a tagállamok számára; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak ennek megfelelően át kell értékelnie és módosítania kell 2018. februári nyugat-balkáni stratégiáját; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EUSZ 49. cikke értelmében bármely európai állam kérheti felvételét az Európai Unióba, amennyiben elkötelezi magát a koppenhágai kritériumok és a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri a Parlamentet, hogy a térségen belül fokozza tovább a demokráciát támogató tevékenységeit (a Jean Monnet párbeszédeket és a kapacitásépítést) annak biztosítására, hogy a parlamentek mint a demokratikus reform motorjai maradéktalanul betölthessék szerepüket, és valóra válthassák a térség polgárainak európai törekvéseit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a Parlamentet, hogy erre való tekintettel, illetve az Európai Tanácson belüli patthelyzetre reagálva hívjon össze regionális parlamenti tanácskozást a nyugat-balkáni országok parlamenti vezetőinek részvételével, hogy stratégiát alakítson ki arról, milyen szerepet játsszanak a parlamentek az uniós reformmenetrend megvalósításában és a térség lakossága európai törekvéseinek megfelelő konkrét intézkedések meghozatalában; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Észak-Macedónia és Albánia, valamint a többi, csatlakozásra váró ország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL C 252., 2018.7.18., 122. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0481.

(3)  HL C 331., 2018.9.18., 88. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0480.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2019. október 22., kedd

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/90

---

P9_TA(2019)0036

Az EU általános költségvetésének 2020. évi végrehajtása és finanszírozása az Egyesült Királyság Unióból való kilépésével összefüggésben ***

Az Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az Unió általános költségvetésének 2020. évi végrehajtására és finanszírozására vonatkozó, az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépésével összefüggő intézkedésekről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2021/C 202/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (12412/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (12412/2019),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0139/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0139/2019),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A9-0018/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A9-0018/2019),

| 1. | egyetért a tanácsi rendelet tervezetével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2019. október 10., csütörtök

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/91

---

P9_TA(2019)0023

Az Eurojust és Szerbia közötti együttműködési megállapodás *

Az Európai Parlament 2019. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az Eurojust és Szerbia közötti együttműködési megállapodás Eurojust általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

(Konzultáció)

(2021/C 202/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10334/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10334/2019),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0041/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0041/2019),

| — | tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26a. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26a. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0009/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0009/2019),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/92

---

P9_TA(2019)0024

4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet a 2019. évi általános költségvetéshez: Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok csökkentése a kiadási igények frissítésével és a bevételek (saját források) frissítésével összhangban

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok csökkentése a kiadási igények frissítésével és a bevételek (saját források) frissítésével összhangban (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

(2021/C 202/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2018. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2018. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2019. július 2-án elfogadott, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2019. július 2-án elfogadott, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2019)0610),

| — | tekintettel a Tanács által 2019. szeptember 3-án elfogadott és az Európai Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 3/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11733/2019 – C9-0114/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2019. szeptember 3-án elfogadott és az Európai Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 3/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11733/2019 – C9-0114/2019),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0012/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0012/2019),

| A. | mivel a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a költségvetés kiadási és bevételi oldalának naprakésszé tétele a legutóbbi fejlemények figyelembevétele céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a költségvetés kiadási és bevételi oldalának naprakésszé tétele a legutóbbi fejlemények figyelembevétele céljából;

| B. | mivel a 4/2019 sz. költségvetés-módosítási tervezet a kiadási oldalon a költségvetési sorok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait 112 millió EUR-val, illetve 67,5 millió EUR-val csökkenti a „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” című 1a. fejezetben, a „Belső gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című 1b. fejezetben, illetve a „Fenntartható növekedés – természeti erőforrások” című 2. fejezetben; mivel a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet 11,9 millió EUR-val növelné az 5. fejezet kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait annak érdekében, hogy egyes intézmények 2019. évi költségvetését az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének 2019. október 31-re való elhalasztása következtében kiigazítsák; |
| --- | --- |

B.

mivel a 4/2019 sz. költségvetés-módosítási tervezet a kiadási oldalon a költségvetési sorok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait 112 millió EUR-val, illetve 67,5 millió EUR-val csökkenti a „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” című 1a. fejezetben, a „Belső gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című 1b. fejezetben, illetve a „Fenntartható növekedés – természeti erőforrások” című 2. fejezetben; mivel a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet 11,9 millió EUR-val növelné az 5. fejezet kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait annak érdekében, hogy egyes intézmények 2019. évi költségvetését az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének 2019. október 31-re való elhalasztása következtében kiigazítsák;

| C. | mivel a 4/2019 sz. költségvetés-módosítási tervezet a bevételi oldalon a tradicionális saját forrásokra (vagyis a vámokra és a cukorilletékekre), valamint a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források alapjára vonatkozó előrejelzések felülvizsgálatára, továbbá a megfelelő brit korrekciók és azok finanszírozásának költségvetésbe állítására vonatkozik, amelyek mindegyike érinti a tagállamok uniós költségvetésbe befizetett sajátforrás-hozzájárulásainak megoszlását; |
| --- | --- |

C.

mivel a 4/2019 sz. költségvetés-módosítási tervezet a bevételi oldalon a tradicionális saját forrásokra (vagyis a vámokra és a cukorilletékekre), valamint a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források alapjára vonatkozó előrejelzések felülvizsgálatára, továbbá a megfelelő brit korrekciók és azok finanszírozásának költségvetésbe állítására vonatkozik, amelyek mindegyike érinti a tagállamok uniós költségvetésbe befizetett sajátforrás-hozzájárulásainak megoszlását;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság javaslatát; megismétli álláspontját, miszerint az uniós költségvetés túl kicsi ahhoz, hogy reagálni tudjon az Unió, valamint a polgárai előtt álló sürgető igényekre és kihívásokra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a saját források egyensúlyának helyreállítására irányuló technikai folyamatot, amelyet a tradicionális saját források és a héa-előrejelzések felülvizsgálata, valamint a brit korrekció naprakésszé tétele tesz szükségessé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy egy költségvetés-módosítási tervezetnek csak egyetlen célt kell követnie; megállapítja, hogy a 4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezetnek két célja van, éspedig: költségvetési sorok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak felszabadítása az 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, 3. Biztonság és uniós polgárság és a 4. Globális Európa fejezet, valamint az Európai Unió Szolidaritási Alapja vonatkozásában, továbbá egyes intézmények 2019. évi költségvetésének növelése, az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésének 2019. október 31-re halasztása miatt; megállapítja, hogy a 4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet legsürgősebb célja az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésének 2019. október 31-re halasztása miatt néhány intézmény 2019. évi költségvetésének kiigazítása; ezért jóváhagyja az említett kiigazításokat, azonban elutasítja a kötelezettségvállalási előirányzatok javasolt felszabadítását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy új javaslatot azzal a céllal, hogy átcsoportosítsa a 4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezetre irányuló javaslatában azonosított lehetséges megtakarításokat, és minden újonnan azonosított, fel nem használt előirányzatot, annak érdekében, hogy finanszírozást biztosítson a finanszírozási hiányban szenvedő kulcsfontosságú uniós programoknak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Parlament módosításaival együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(2)  HL L 67., 2019.3.7.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

MELLÉKLET: KÖLTSÉGVETÉSI MÓDOSÍTÁSOK: 1 – 16

Módosítás 1

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

04 02 63 01. jogcímcsoport — Európai Szociális Alap – Operatív technikai segítségnyújtás

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 04 02 63 01 | 1.2.31 | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

04 02 63 01

1.2.31

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Tartalék

Összesen

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 2

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

12 02 04. jogcímcsoport — Európai Bankhatóság (EBH)

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 12 02 04 | 1.1.DAG. | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

12 02 04

1.1.DAG.

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Tartalék

Összesen

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 3

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

12 02 05. jogcímcsoport — Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 12 02 05 | 1.1.DAG. | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

12 02 05

1.1.DAG.

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Tartalék

Összesen

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 4

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

12 02 06. jogcímcsoport — Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 12 02 06 | 1.1.DAG. | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

12 02 06

1.1.DAG.

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Tartalék

Összesen

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 5

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

13 06 01. jogcímcsoport — Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 06 01 | 9.0.3 | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 06 01

9.0.3

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Tartalék

Összesen

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 6

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

18 01 04 05. jogcímcsoport — Unión belüli szükséghelyzeti támogatáshoz kapcsolódó támogatási kiadások

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 18 01 04 05 | 3.0.12 | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

18 01 04 05

3.0.12

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Tartalék

Összesen

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 7

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

18 02 03. jogcímcsoport — Európai Határ – és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 18 02 03 | 3.0.DAG. | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | | | 293 185 279 | 293 185 279 |
| Tartalék | 19 321 000 | 19 321 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 12 121 000 | 12 121 000 | 19 321 000 | 19 321 000 |
| Összesen | | 312 506 279 | 312 506 279 | 300 385 279 | 300 385 279 | 12 121 000 | 12 121 000 | 312 506 279 | 312 506 279 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

18 02 03

3.0.DAG.

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

Tartalék

19 321 000

19 321 000

7 200 000

7 200 000

12 121 000

12 121 000

19 321 000

19 321 000

Összesen

312 506 279

312 506 279

300 385 279

300 385 279

12 121 000

12 121 000

312 506 279

312 506 279

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 8

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

18 03 01 01. jogcímcsoport — A Közös Európai Menekültügyi Rendszer megerősítése és fejlesztése, valamint a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 18 03 01 01 | 3.0.1 | 377 106 629 | 527 969 782 | 377 106 629 | 527 969 782 | | | 377 106 629 | 527 969 782 |
| Tartalék | 460 000 000 | 94 500 000 | 452 800 000 | 87 300 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 460 000 000 | 94 500 000 |
| Összesen | | 837 106 629 | 622 469 782 | 829 906 629 | 615 269 782 | 7 200 000 | 7 200 000 | 837 106 629 | 622 469 782 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

18 03 01 01

3.0.1

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

Tartalék

460 000 000

94 500 000

452 800 000

87 300 000

7 200 000

7 200 000

460 000 000

94 500 000

Összesen

837 106 629

622 469 782

829 906 629

615 269 782

7 200 000

7 200 000

837 106 629

622 469 782

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 9

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

23 03 01 01. jogcímcsoport — Katasztrófamegelőzés és katasztrófavédelmi felkészültség az Unióban

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 23 03 01 01 | 3.0.6 | 28 256 000 | 23 200 000 | 28 256 000 | 23 200 000 | | | 28 256 000 | 23 200 000 |
| Tartalék | 105 900 000 | 46 560 000 | 70 900 000 | 20 170 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 105 900 000 | 46 560 000 |
| Összesen | | 134 156 000 | 69 760 000 | 99 156 000 | 43 370 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 134 156 000 | 69 760 000 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

23 03 01 01

3.0.6

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

Tartalék

105 900 000

46 560 000

70 900 000

20 170 000

35 000 000

26 390 000

105 900 000

46 560 000

Összesen

134 156 000

69 760 000

99 156 000

43 370 000

35 000 000

26 390 000

134 156 000

69 760 000

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 10

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

23 03 02 01. jogcímcsoport — Gyors és hatékony veszélyhelyzet-reagálási beavatkozások Unión belüli jelentős katasztrófák esetén

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 23 03 02 01 | 3.0.6 | 4 100 000 | 3 700 000 | 4 100 000 | 3 700 000 | | | 4 100 000 | 3 700 000 |
| Tartalék | 9 300 000 | 6 200 000 | 9 300 000 | 6 029 486 | | 170 514 | 9 300 000 | 6 200 000 |
| Összesen | | 13 400 000 | 9 900 000 | 13 400 000 | 9 729 486 | | 170 514 | 13 400 000 | 9 900 000 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

23 03 02 01

3.0.6

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

Tartalék

9 300 000

6 200 000

9 300 000

6 029 486

170 514

9 300 000

6 200 000

Összesen

13 400 000

9 900 000

13 400 000

9 729 486

170 514

13 400 000

9 900 000

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 11

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

23 03 02 02. jogcímcsoport — Gyors és hatékony veszélyhelyzet-reagálási beavatkozások harmadik országokbeli jelentős katasztrófák esetén

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 23 03 02 02 | 3.0.6 | 15 700 000 | 12 846 000 | 15 700 000 | 12 846 000 | | | 15 700 000 | 12 846 000 |
| Tartalék | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | p.m. | | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Összesen | | 17 700 000 | 14 846 000 | 17 700 000 | 12 846 000 | | 2 000 000 | 17 700 000 | 14 846 000 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

23 03 02 02

3.0.6

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

Tartalék

2 000 000

2 000 000

2 000 000

p.m.

2 000 000

2 000 000

2 000 000

Összesen

17 700 000

14 846 000

17 700 000

12 846 000

2 000 000

17 700 000

14 846 000

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó átcsoportosítás révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 12

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

33 03 05. jogcímcsoport — Európai Ügyészség

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 33 03 05 | 3.0.DAG. | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

33 03 05

3.0.DAG.

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Tartalék

Összesen

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 13

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

40 02 41. jogcímcsoport — Differenciált előirányzatok

A számadatok a következőképpen módosítandók:

| | Többéves pénzügyi keret | 2019. évi költségvetési tervezet | A Tanács álláspontja
  4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet | Különbség | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 40 02 41 | — | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |
| Tartalék | | | | | | | | |
| Összesen | | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |

Többéves pénzügyi keret

2019. évi költségvetési tervezet

A Tanács álláspontja

4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet

Különbség

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

40 02 41

—

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Tartalék

Összesen

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés korábbi adatainak visszaállítása a folyamatban lévő pénzügyi évvel összefüggésben, annak érdekében, hogy az év végéhez közelebb az esetleges kiigazításokat végre lehessen hajtani egy átfogó költségvetés-módosítási tervezet révén, valamint hogy a következő hetekben esetlegesen felmerülő egyéb tényezőket figyelembe lehessen venni.

Módosítás 14

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

03 01 11. jogcímcsoport — Európai Bankhatóság (EBH)

A létszámterv a következőképpen módosul:

| Besorolási csoport és fokozat | Európai Bankhatóság (EBH) |
| --- | --- |
| 2019. évi költségvetés | 4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet | Felülvizsgált 2019. évi költségvetés |
| Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek |
| AD 16 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 6 | | 6 | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 12 | | 8 | | 8 | | 8 |
| AD 11 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 10 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 9 | | 22 | | 22 | | 22 |
| AD 8 | | 26 | | 26 | | 26 |
| AD 7 | | 19 | | 17 | | 19 |
| AD 6 | | 22 | | 20 | | 22 |
| AD 5 | | 13 | | 7 | | 13 |
| AD összesen | | 144 | | 134 | | 144 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | | | | | |
| AST 7 | | | | | | |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 4 | | 4 | | 4 |
| AST 4 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 1 | | | | | | |
| AST összesen | | 11 | | 11 | | 11 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC összesen | | | | | | |
| Összesen | | 155 | | 145 | | 155 |

Besorolási csoport és fokozat

Európai Bankhatóság (EBH)

2019. évi költségvetés

4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet

Felülvizsgált 2019. évi költségvetés

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

AD 16

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

6

6

6

AD 13

2

2

2

AD 12

8

8

8

AD 11

12

12

12

AD 10

12

12

12

AD 9

22

22

22

AD 8

26

26

26

AD 7

19

17

19

AD 6

22

20

22

AD 5

13

7

13

AD összesen

144

134

144

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

AST 7

AST 6

3

3

3

AST 5

4

4

4

AST 4

2

2

2

AST 3

1

1

1

AST 2

1

1

1

AST 1

AST összesen

11

11

11

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC összesen

Összesen

155

145

155

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés visszaállítása

Módosítás 15

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

03 01 12. jogcímcsoport — Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

A létszámterv a következőképpen módosul:

| Besorolási csoport és fokozat | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) |
| --- | --- |
| 2019. évi költségvetés | 4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet | Felülvizsgált 2019. évi költségvetés |
| Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek |
| AD 16 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 13 | | 5 | | 5 | | 5 |
| AD 12 | | 11 | | 11 | | 11 |
| AD 11 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 10 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 9 | | 17 | | 19 | | 17 |
| AD 8 | | 19 | | 12 | | 19 |
| AD 7 | | 12 | | 14 | | 12 |
| AD 6 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 5 | | | | | | |
| AD összesen | | 109 | | 100 | | 109 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 9 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 8 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | | | | | |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST összesen | | 15 | | 15 | | 15 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC összesen | | | | | | |
| Összesen | | 124 | | 115 | | 124 |

Besorolási csoport és fokozat

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

2019. évi költségvetés

4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet

Felülvizsgált 2019. évi költségvetés

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

AD 16

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

2

2

2

AD 13

5

5

5

AD 12

11

11

11

AD 11

17

14

17

AD 10

17

14

17

AD 9

17

19

17

AD 8

19

12

19

AD 7

12

14

12

AD 6

7

7

7

AD 5

AD összesen

109

100

109

AST 11

AST 10

1

1

1

AST 9

1

1

1

AST 8

3

3

3

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

AST 2

AST 1

AST összesen

15

15

15

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC összesen

Összesen

124

115

124

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés visszaállítása

Módosítás 16

III. SZAKASZ – BIZOTTSÁG

03 01 13. jogcímcsoport — Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

A létszámterv a következőképpen módosul:

| Besorolási csoport és fokozat | Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) |
| --- | --- |
| 2019. évi költségvetés | 4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet | Felülvizsgált 2019. évi költségvetés |
| Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek |
| AD 16 | | 1 | | 2 | | 1 |
| AD 15 | | 2 | | 3 | | 2 |
| AD 14 | | 6 | | | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 1 | | 2 |
| AD 12 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 11 | | 14 | | 14 | | 14 |
| AD 10 | | 17 | | 17 | | 17 |
| AD 9 | | 39 | | 39 | | 39 |
| AD 8 | | 30 | | 30 | | 30 |
| AD 7 | | 58 | | 45 | | 58 |
| AD 6 | | 10 | | 10 | | 10 |
| AD 5 | | 11 | | 2 | | 11 |
| AD összesen | | 197 | | 170 | | 197 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST összesen | | 13 | | 13 | | 13 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC összesen | | | | | | |
| Összesen | | 210 | | 183 | | 210 |

Besorolási csoport és fokozat

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

2019. évi költségvetés

4/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezet

Felülvizsgált 2019. évi költségvetés

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

AD 16

1

2

1

AD 15

2

3

2

AD 14

6

6

AD 13

2

1

2

AD 12

7

7

7

AD 11

14

14

14

AD 10

17

17

17

AD 9

39

39

39

AD 8

30

30

30

AD 7

58

45

58

AD 6

10

10

10

AD 5

11

2

11

AD összesen

197

170

197

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

2

2

2

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

1

1

1

AST 2

AST 1

AST összesen

13

13

13

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC összesen

Összesen

210

183

210

Indokolás:

A 2019. évi költségvetés visszaállítása

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/107

---

P9_TA(2019)0025

A Rugalmassági Eszközből a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések céljára 2019-ben felhasználandó összegek kiigazítása

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az (EU) 2019/276 határozatnak a Rugalmassági Eszközből a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések céljára 2019-ben felhasználandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

(2021/C 202/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0600 – C9-0029/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0600 – C9-0029/2019),

| — | tekintettel a Rugalmassági Eszköznek az EU versenyképessége szempontjából kulcsfontosságú programok megerősítése, valamint a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló, 2018. december 12-i (EU) 2019/276 európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rugalmassági Eszköznek az EU versenyképessége szempontjából kulcsfontosságú programok megerősítése, valamint a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló, 2018. december 12-i (EU) 2019/276 európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2018. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2018. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2019. július 2-án elfogadott, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2019. július 2-án elfogadott, 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2019)0610),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0013/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0013/2019),

| A. | mivel az Európai Parlament és a Tanács úgy határozott, hogy 2019-ben 1 164 millió EUR összegben igénybe veszi a Rugalmassági Eszközt: a Bizottság által javasoltak szerint 179 millió EUR jut az 1a. alfejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) a kulcsfontosságú versenyképességi programok – nevezetesen a Horizont 2020 és az Erasmus+ – megerősítésére, valamint 985,6 millió EUR a 3. fejezetre; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament és a Tanács úgy határozott, hogy 2019-ben 1 164 millió EUR összegben igénybe veszi a Rugalmassági Eszközt: a Bizottság által javasoltak szerint 179 millió EUR jut az 1a. alfejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) a kulcsfontosságú versenyképességi programok – nevezetesen a Horizont 2020 és az Erasmus+ – megerősítésére, valamint 985,6 millió EUR a 3. fejezetre;

| B. | mivel a Bizottság előterjesztette a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetet, amely magában foglalja az 1a. alfejezet és a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak csökkentését, és ezáltal csökkenti a Rugalmassági Eszköz 2019-ben való igénybevételének szükségességét; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság előterjesztette a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetet, amely magában foglalja az 1a. alfejezet és a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak csökkentését, és ezáltal csökkenti a Rugalmassági Eszköz 2019-ben való igénybevételének szükségességét;

| C. | mivel a Bizottság ezért javasolta a Rugalmassági Eszközből 1 090 millió EUR összegben – ebből 160 millió EUR-t az 1a. alfejezetre és 930 millió EUR-t a 3. fejezetre – igénybe vett összegek csökkentését; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság ezért javasolta a Rugalmassági Eszközből 1 090 millió EUR összegben – ebből 160 millió EUR-t az 1a. alfejezetre és 930 millió EUR-t a 3. fejezetre – igénybe vett összegek csökkentését;

| D. | mivel a javasolt igénybevételre vonatkozó határozat módosítja a 2018. december 12-i (EU) 2019/276 határozatot (6); |
| --- | --- |

D.

mivel a javasolt igénybevételre vonatkozó határozat módosítja a 2018. december 12-i (EU) 2019/276 határozatot (6);

| E. | mivel a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló parlamenti álláspont eredményeként a javasolt kiigazítások semmissé váltak; |
| --- | --- |

E.

mivel a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló parlamenti álláspont eredményeként a javasolt kiigazítások semmissé váltak;

| 1. | elutasítja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 54., 2019.2.22., 3. o.

(2)  HL L 67., 2019.3.7.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/276 határozata (2018. december 12.) a Rugalmassági Eszköznek az EU versenyképessége szempontjából kulcsfontosságú programok megerősítése, valamint a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről (HL L 54., 2019.2.22., 3. o.).

---

2019. október 22., kedd

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/109

---

P9_TA(2019)0034

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (2014–2020) ***I

Az Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 202/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0397),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének harmadik bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0109/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének harmadik bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0109/2019),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. szeptember 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. szeptember 25-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2019. október 2-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2019. október 2-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0015/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0015/2019),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2019)0180

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/1796 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGLAKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése esetén biztosítsák az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló 1309/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének rugalmas alkalmazását, különös tekintettel a kkv-kat érintő kollektív kérelmekre egy vagy több ágazatot érintő esetekben.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/111 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/111

---

P9_TA(2019)0035

Az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek ***I

Az Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 202/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0398),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0110/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0110/2019),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. szeptember 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. szeptember 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A9-0014/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A9-0014/2019),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2019)0187

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/1797rendelettel.)

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/112

---

P9_TA(2019)0037

Az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendelet alkalmazási időszaka ***I

Az Európai Parlament 2019. október 22-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendelet alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 202/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0396), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0396),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0108/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0108/2019),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. szeptember 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. szeptember 25-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2019)0179

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. október 22-én került elfogadásra az (EU) 2019/501 és az (EU) 2019/502 rendeletnek az alkalmazási időszakuk tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/1795 rendelettel.)

---

2019. október 23., szerda

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/113

---

P9_TA(2019)0038

Az Európai Unió 2020. évi általános költségvetése – összes szakasz

Az Európai Parlament 2019. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

(2021/C 202/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a 2020. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására, III. szakasz – Bizottság (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására, III. szakasz – Bizottság (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2020. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2019. március 28-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2020. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2019. március 28-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2019. július 5-én fogadott el (COM(2019)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2019. július 5-én fogadott el (COM(2019)0400),

| — | tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2019. szeptember 3-án elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2019. szeptember 13-án továbbított tanácsi álláspontra (11734/2019 – C9-0119/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2019. szeptember 3-án elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2019. szeptember 13-án továbbított tanácsi álláspontra (11734/2019 – C9-0119/2019),

| — | tekintettel az Európai Unió által 2016. október 5-én ratifikált Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió által 2016. október 5-én ratifikált Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Az energiaügyekkel és éghajlatváltozással kapcsolatos uniós fellépés” című állapotfelmérésére (2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Az energiaügyekkel és éghajlatváltozással kapcsolatos uniós fellépés” című állapotfelmérésére (2017),

| — | tekintettel a Bizottság „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című közleményére (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című közleményére (COM(2018)0773),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére,

| — | tekintettel a többi érintett bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a többi érintett bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0017/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0017/2019),

III. szakasz

Általános áttekintés

| 1. | emlékeztet, hogy a Parlament a 2020. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalásában a 2020. évi költségvetésre vonatkozóan egyértelmű politikai prioritásokat határozott meg, amelyek hidat képeznek a jövő Európája felé és európai hozzáadott értéket biztosítanak; megerősíti e prioritások melletti szilárd elkötelezettségét, és ezek megfelelő szintű finanszírozásának biztosítása érdekében a következő álláspontot hozza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megismétli a Parlament azon álláspontját, hogy a 2020. évi költségvetésnek elő kell készítenie a 2020–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felé vezető utat, és szilárd kiindulópontot kell adnia az új generációs uniós programok és politikák elindításához; emlékeztet továbbá arra, hogy 2020 a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éve, és ezért az utolsó esély arra, hogy az Unió közelebb kerüljön az erre az időszakra meghatározott politikai kötelezettségvállalásokhoz, többek között az EU éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésének eléréséhez, az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításához és a szociális jogok európai pillérének megvalósításához, valamint az Unió azon célkitűzéséhez, hogy 2050-ig megvalósuljon a szén-dioxid-semleges gazdaság; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek értékelnie és integrálnia kell az uniós szakpolitikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt teljes hatását (a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés), ezáltal előmozdítva a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és az esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Tanács költségvetési tervezetről szóló álláspontját, amely a Bizottság javaslatához képest 1,51 milliárd EUR-val kevesebb összegű kötelezettségvállalási előirányzatot tartalmaz; úgy véli, hogy a Tanács általi csökkentés egyértelműen ellentétes az Unió prioritásaival, azt nem támasztja alá a felvevőképesség, és a Parlament által az előző költségvetési években kért és kapott összes konkrét emelés eltörlését jelenti; ezért általános szabályként úgy határoz, hogy visszaállítja a Tanács által a költségvetési tervezet szintje alá csökkentett valamennyi költségvetési sor előirányzatait mind a működési, mind az igazgatási kiadások tekintetében, és a költségvetési tervezetet kiindulópontnak tekinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan úgy véli, hogy elengedhetetlen az éghajlatváltozás jelentette kihívás kezelése és a környezet oly módon történő védelme, hogy az fellendítse a foglalkoztatást, új munkahelyeket teremtsen, erősítse a versenyképességet, előmozdítsa a fenntartható fejlődést és biztosítsa a társadalmi jólétet; kiemeli az új és kialakulóban lévő technológiák kulcsszerepét e cél elérésében; hangsúlyozza, hogy az Uniónak példát kell mutatnia, és a világ más országait is inspirálnia kell arra, hogy különítsenek el további forrásokat az éghajlat-politikai kiadásokra; üdvözli az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó közelmúltbeli csúcstalálkozóján az uniós vezetők által tett erőfeszítéseket, valamint a több tagállam által a közelmúltban tett azon kötelezettségvállalásokat, hogy az olyan területeken, mint az energiahatékonyság, a megújuló energia, a fenntartható közlekedés és az energetikai infrastruktúra, fokozzák a kiadásokat; úgy véli, hogy ezeket a nyilatkozatokat a tagállamoknak konkrét intézkedésekkel kell alátámasztaniuk, többek között a Tanácsban folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet az Uniónak a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségeire, valamint az Unió azon kötelezettségvállalására, hogy a 2014–2020 közötti időszak alatt teljesíti az éghajlatváltozással kapcsolatban az uniós kiadások 20 %-ában meghatározott célkitűzést; megjegyzi, hogy a 2020. évi költségvetési tervezetben javasolt kötelezettségvállalási előirányzatok 21,0 %-a az éghajlathoz kapcsolódik, és hogy a 20 %-os cél elérése érdekében legalább további 3,5 milliárd EUR-t kell az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra fordítani; sajnálja, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben az uniós költségvetés korlátozott eszközökkel rendelkezik ahhoz, hogy egyedül kezelje az éghajlatváltozás jelentette kihívást, és rámutat a Bizottság által az e téren évi 175–290 milliárd EUR-ra becsült beruházási igényre; hangsúlyozza, hogy mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a lehető legközelebb kerüljünk az átfogó uniós költségvetési cél 2020 végéig történő eléréséhez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az európai polgárok elvárásainak való megfelelés érdekében a 2020. évi költségvetésnek fel kell készítenie az Uniót arra, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben még ambiciózusabb célt tűzzön ki az éghajlat és a biológiai sokféleség általános érvényesítésére; átláthatóbb, szigorúbb és átfogóbb módszertant kér, amely összhangban van a nemzetközileg megállapított módszerekkel, beleértve az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások meghatározására és nyomon követésére szolgáló, megreformált teljesítménymutatókat; várakozással tekint az európai zöld megállapodásról szóló konkrét javaslat elé, amint azt a Bizottság következő megválasztott elnöke politikai iránymutatásaiban felvázolta; ezzel összefüggésben emlékeztet az uniós saját források rendszerének reformja melletti határozott elkötelezettségére, beleértve az új saját források bevezetését, amelyek jobban összhangban állnak a legfontosabb uniós politikai prioritásokkal, többek között az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet a 2019 márciusában elfogadott állásfoglalásában foglalt kötelezettségvállalásra, miszerint kéri a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal kötött valamennyi uniós kereskedelmi megállapodásba foglaljon bele egy kötelező záradékot, amely megköveteli a Párizsi Megállapodás ratifikálását és végrehajtását az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ezért olyan költségvetést javasol 2020-ra, amely jelentősen hozzájárul a környezeti kihívások és az éghajlatváltozás kezeléséhez, és amennyire csak lehet, ellensúlyozza a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, az éghajlatváltozással kapcsolatban az uniós kiadások 20 %-ában meghatározott célkitűzés eléréséhez vezető lemaradást; javasolja, hogy a költségvetési tervezetben szereplő szint felett több mint 2 milliárd EUR-val erősítsék meg a költségvetési tételeket a különböző fejezetekben, és elsősorban az 1a. alfejezetben, ami nagymértékben hozzájárul az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló célkitűzés megvalósításához; e megerősítésekkel gondosan azokat a tételeket célozza, amelyeknél kiváló a végrehajtási arány és a működési kapacitás a 2020. évi további előirányzatok felhasználásához; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok továbbra is kiemelt szerepet kapnak az Unió költségvetésében; kiemeli, hogy annak ellenére, hogy az Unióban a fiatalok munkanélküliségi rátáinak csökkenése pozitív tendenciát mutat, továbbá hogy a fiatalok jövőbeli lehetőségeinek hiánya az Unió egyes részeiben – jelentős eltéréseket mutatva a tagállamok és a régiók között – nagyon is valós szociális vészhelyzet; ezért úgy határoz, hogy a következő többéves pénzügyi keretben megerősíti az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK) a Bizottság által javasolt szint felett, többek között az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) felé való zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak teljes mértékben teljesítenie kell kötelezettségvállalásait azzal a céllal, hogy segítse a fejlődő országokat az éghajlatváltozás elleni küzdelemben és az ahhoz való alkalmazkodásban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megerősíti a pénzügyi forrásokat az Erasmus+, az elsődleges európai oktatási, képzési – többek között szakképzési –, ifjúsági és sportprogram iránti jövőbeli kereslet kielégítésére; hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ az Unió egyik kiemelt, a polgárok széles körében ismert programja, amely egyértelmű európai hozzáadott értékkel rendelkező, kézzelfogható eredményeket tud felmutatni; emlékeztet azon kötelezettségvállalására, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben megháromszorozza e program finanszírozását; hangsúlyozza, hogy folytatni kell és tovább kell erősíteni a DiscoverEU előkészítő intézkedést, tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra szóló Erasmus+ programba tervezett integrálására; felszólít arra, hogy fordítsanak különös figyelmet a felnőttoktatásban megvalósuló mobilitási intézkedésekre, különösen az Erasmus+ programban részt vevő idősek esetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja a Parlament prioritásaival kapcsolatos egyéb költségvetési sorok további célzott megerősítését olyan területeken, mint a kkv-k, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, a rákkutatás, a biztonsági és igazságügyi együttműködés, a vámok, a migráció és a külpolitika, beleértve a fejlesztési és humanitárius segélyt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | általánosságban támogatja a Bizottságnak a decentralizált ügynökségek költségvetési igényeire vonatkozó becslését; ezért úgy véli, hogy a Tanács által javasolt csökkentések veszélyeztetnék az ügynökségek megfelelő működését, és nem tennék lehetővé számukra feladataik ellátását; célzott emeléseket javasol azon ügynökségek előirányzatai esetében, amelyek további feladatokat fognak ellátni, vagy amelyek megnövekedett munkateherrel szembesülnek az újonnan felmerülő kihívások miatt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | arra a következtetésre jut, hogy a fent kifejtett sürgető prioritások megfelelő finanszírozása érdekében, valamint figyelembe véve, hogy 2020-ban bizonyos fejezetekben nagyon szűk vagy nincs mozgástér, a Rugalmassági Eszközt és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot teljes mértékben mozgósítani kell, a rendkívüli tartalékot igénybe kell venni, miközben annak egy része továbbra is a következő évben esetlegesen bekövetkező, előre nem látható események finanszírozására áll rendelkezésre; emlékeztet arra is, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott rugalmasságok ennek az időszaknak a végén hatályukat vesztik; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési rendelet 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően ismételten teljes mértékben kutatásra kell felhasználni a visszavont kötelezettségvállalásokat; rendkívül sajnálja, hogy a Tanács ismételten elutasítja az említett jogalkotási rendelkezés alkalmazását, amelyet a Bizottság csak részleges aktiválásra javasolt a költségvetési tervezetben; kinyilvánítja azon szándékát, hogy ragaszkodik ahhoz az álláspontjához, amely a költségvetési rendelet betűjét és szellemét egyaránt tükrözi; szándékában áll az idei költségvetési egyeztetés során megoldani ezt a problémát; javasolja, hogy ezeket a visszavont kötelezettségvállalásokat teljes mértékben a legtöbb éghajlattal kapcsolatos kutatási tevékenységet felmutató Horizont 2020 program négy költségvetési tételének megerősítésére használják fel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | a 2020. évi költségvetés előirányzatainak átfogó szintjét (valamennyi szakasz) 170 971 519 973 EUR-ban határozza meg a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében, ami a költségvetési tervezethez képest 2 699 813 994 EUR-s növekedést jelent; továbbá úgy határoz, hogy a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a visszavont kötelezettségvállalásokból 280 700 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzatot bocsát rendelkezésre; a 2020. évi költségvetés előirányzatainak átfogó szintjét (valamennyi szakasz) 159 146 168 195 EUR-ban határozza meg a kifizetési előirányzatok esetében; |
| --- | --- |

16.

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 17. | emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 rendkívül erős európai hozzáadott értéket teremt, és létfontosságú módon járul hozzá a környezetbarát technológia, illetve az éghajlat- és környezetbarát innováció fejlesztéséhez, hogy lefektesse a dekarbonizált jövő alapjait és támogassa a körforgásos gazdaságra való átállást; hangsúlyozza továbbá a program fontosságát az európai kutatás egyéb olyan jelentős területein, mint a digitalizáció, a mesterséges intelligencia és a rákkutatás; ezért jelentős mértékben, a költségvetési tervezet szintjén túl 737,8 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal emeli a Horizont 2020 finanszírozását; továbbá a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kutatási projektek végrehajtásának elmaradása miatt a 2018-ban visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összegét, 280,7 millió EUR-t a Horizont 2020 azon költségvetési tételeinek rendelkezésére bocsátja, amelyek a leginkább relevánsak az éghajlatváltozással kapcsolatos kutatási projektek szempontjából, és felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet e források méltányos földrajzi elosztására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meggyőződése, hogy a rák elleni küzdelemnek abszolút prioritást kell képeznie az Unió számára, és hogy jelentős erőfeszítéseket kell tenni ebbe az irányba; hangsúlyozza, hogy a rákkutatás fontos pillér e folyamatban; ezért a rákkutatásra előirányzandó pénzügyi források növelését fogadja el a Horizont 2020 vonatkozó költségvetési tételei alatt, amelyek szintén rendkívül magas költségvetés-végrehajtási arányt mutatnak; hangsúlyozza, hogy az e területen folytatott kutatásokat késedelem nélkül fokozni kell, tekintettel a következő többéves pénzügyi keretben előirányzott jelentősebb beruházásokra is; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy Európának az információs és kommunikációs technológiák (IKT) vezető beszállítójaként betöltött pozíciója az új IKT-technológiák kifejlesztésére és tesztelésére, valamint az induló innovatív vállalkozások és a technológiai vállalkozások számára a piaci kapacitás növelése érdekében nyújtott segítségre fordított erőforrásoktól függ; e tekintetben megismétli, hogy további finanszírozást kell biztosítani az európai kutatási létesítmények és a kkv-k számára, középpontba helyezve az olyan technológiák fejlesztését és előmozdítását, mint a keresőmotorok, a fordítási szolgáltatások és a hasonló úttörő technológiák; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) döntő szerepét a közlekedés – ezen belül különösen a vasúti hálózat és az éjszakai vonatok –, az energetika és az ikt-infrastruktúra területeit egymással összekapcsoló, fenntartható és a klímasemleges társadalomra való átálláshoz nagymértékben hozzájáruló, nagy teljesítményű transzeurópai hálózat (TEN-T) stratégiai kialakításának előmozdításában; ezért javasolja a CEF-Közlekedés és a CEF-Energia finanszírozásának összesen 545 millió EUR-val történő növelését a kötelezettségvállalási előirányzatok költségvetési tervezetben szereplő szintje felett; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy további fontos prioritásokat is meg kell erősíteni ezen alfejezetben; e tekintetben rámutat a kkv-kra, amelyek az Unió gazdaságának alapvető részét képezik, és kulcsfontosságú szerepet játszanak a kiváló színvonalú beruházások megvalósításában és a munkahelyteremtésben valamennyi tagállamban; ezzel összefüggésben a COSME program növelését fogadja el annak érdekében, hogy tovább fokozza a programnak a vállalkozói készség, többek között a női vállalkozások ösztönzésében, valamint az uniós vállalkozások versenyképességének és piacokhoz való hozzáférésének javításában rejlő lehetőségeit, és felszólít arra, hogy helyezzenek hangsúlyt a kkv-k digitális átalakulására; emlékeztet arra, hogy a COSME esetében a költségvetési tervezetben javasolt összeg még a pénzügyi programozásban előirányzottnál is alacsonyabb volt, és 50 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot fogad el a költségvetési tervezetben szereplő szint felett; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ továbbra is nagyra értékelt és rendkívül népszerű program, amelyben a pályázatok mennyisége jóval meghaladja a rendelkezésre álló finanszírozást, és hozzájárul az erős közös európai identitás fokozásához; ezért a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében 123,4 millió EUR összegű emelést fogad el a költségvetési tervezetben szereplő szint felett az alacsony sikerességi arány leküzdése és annak lehetővé tétele érdekében, hogy több ember profitálhasson e programból; |
| --- | --- |

22.

| 23. | célzott növeléseket javasol az Európai Munkaügyi Hatóság (ELA), az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség, az Európai Unió Vasúti Ügynöksége, az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) előirányzatai, valamint az Európai GNSS Ügynökség, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC – Hivatal) és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) előirányzatai és személyzete tekintetében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ezért a költségvetési tervezethez képest 1 503 766 221 EUR-val növeli az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatait (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a rendelkezésre álló mozgástér felhasználásával és a különleges eszközök igénybevételével kell finanszírozni; továbbá a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a visszavont kötelezettségvállalásokból 280 700 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzatot bocsát ezen alfejezet rendelkezésére; |
| --- | --- |

24.

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 25. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható növekedés és a jól célzott beruházások kulcsfontosságúak a minőségi munkahelyek létrehozásában és az általános jólét növelése terén, és hogy ezért a strukturális alapokat és beruházásokat hatékonyabban kell felhasználni az inkluzív növekedés serkentése, az egyenlőtlenségek csökkentése és a felfelé irányuló szociális konvergencia erősítése érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sajnálja, hogy az ifjúsági munkanélküliség – 2019 áprilisában 14,2 %-ra becsült – szintje továbbra is elfogadhatatlanul magas, és az Unió egyes tagállamaiban és régióiban továbbra is különösen súlyos probléma; hangsúlyozza a fiatalok foglalkoztathatósága és vállalkozói kapacitása megerősítésének fontosságát az egyenlőtlenségek felszámolása mellett; meggyőződése, hogy a munkanélküliség elleni küzdelemhez jelentős pénzügyi erőfeszítésekre van szükség; eltökélt szándéka, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évében kiegészítő finanszírozást biztosít az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára; hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani e program végrehajtását, és tovább kell javítani a program hatékonyságát annak biztosítása érdekében, hogy az nagyobb európai hozzáadott értéket teremtsen a nemzeti foglalkoztatási politikák számára; ezért javasolja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés kötelezettségvállalási előirányzatainak 363,3 millió EUR-val történő növelését a költségvetési tervezetben szereplő szint felett; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fokozza a technikai segítségnyújtás finanszírozását a projektirányítási eljárások összetettségének kezelése érdekében, a kérelmek elkészítésétől a pénzügyi irányításig és a hatásellenőrzésig, ami a strukturális alapok jobb felhasználásának egyik fő akadálya; |
| --- | --- |

27.

| 28. | a költségvetési tervezethez képest 373 278 264 EUR-val növeli az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatait (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a különleges eszközök igénybevételével kell finanszírozni; |
| --- | --- |

28.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 29. | aggodalommal állapítja meg, hogy a fajok kipusztulásának soha nem látott mértéke és gyorsuló üteme ellenére az összes kötelezettségvállalásnak újra csupán 8,3 %-a – amely 2015 óta a legalacsonyabb arány – kapcsolódik a biológiai sokféleség csökkenésének visszafordításához; szorgalmazza nyomon követhető források elkülönítését és ezek megfelelő mértékű növelését a biológiai sokféleség hosszú távú és koherens védelmének biztosítása érdekében az egész Unióban; az éghajlatváltozás kezelésének általános prioritásával összhangban jelentős, 233 millió EUR összegű növelést összpontosít a 7. és 34. cím alatt a LIFE+ programhoz tartozó költségvetési tételek kötelezettségvállalási előirányzataira; elvárja, hogy a Bizottság garantálja az e további eszközök hatékony felhasználásához szükséges felvevőképességet, és biztosítsa az ilyen környezetbarát alapok méltányosabb földrajzi eloszlását úgy, ahogy azt a következő többéves pénzügyi keret programjai esetében teszi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | javaslatot tesz egyes költségvetési tételek szükséges emelésére, különösen az afrikai sertéspestis több tagállamban tapasztalható hatását kezelő intézkedések finanszírozására; nyugtázza a súlyos következményeket és a 2019 eleje óta regisztrált előfordulások nagy számát, ami több tízezer állat pusztulását okozta; megjegyzi, hogy harmadik országok befektettek az afrikai sertéspestis elleni oltóanyag kifejlesztésére irányuló kutatásba, és hogy az Uniónak be kellene fektetnie az oltóanyaggal kapcsolatos kutatásba és fejlesztésbe, ami elősegítené az afrikai sertéspestis terjedésének és előfordulásának a lehető legrövidebb időn belül való felszámolását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) előirányzatainak szintjét még ki kell igazítani, figyelembe véve a 2020-ban várhatóan rendelkezésre álló címzett bevételeket, a Bizottság módosító indítványában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

31.

| 32. | javasolja az előirányzatok szintjének és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség személyi állományának célzott növelését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | összegezve, 267,3 millió EUR-val növeli a kötelezettségvállalási előirányzatokat a 2. fejezetben (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a felső korlát alatt rendelkezésre álló mozgástér felhasználásával kell finanszírozni; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági költségvetés nem csökkenhet tovább, mivel a mezőgazdasági szektort gyakran érintik költségvetési választ szükségessé tevő válságok; |
| --- | --- |

33.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 34. | a jelenlegi többéves pénzügyi keret kezdete óta irreálisan alacsony felső határ tükrében megerősíti a Parlament prioritásainak finanszírozását a belső biztonság, a migráció, az alapvető jogok, a jogállamiság tiszteletben tartása, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elősegítése, valamint a nemi alapú erőszak elleni küzdelem terén; határozottan ellenzi a Tanács csökkentéseit a Belső Biztonsági Alap (ISF) és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) tekintetében, és elutasítja a Tanács azon javaslatát, hogy 400 millió EUR (AMIF) kötelezettségvállalási előirányzatot csoportosítsanak át egy tartalékba a Dublin III. rendelet (7) reformjára várva, mivel ez megakadályozná, hogy a leginkább érintett tagállamok támogatást kapjanak a migrációs nyomás emberséges módon történő kezeléséhez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos, hogy a migráció, a biztonság, a határellenőrzés és az alapvető jogok területén működő valamennyi ügynökség – különösen az Europol, az Eurojust, az Európai Ügyészség (EPPO), a Frontex és az Alapjogi Ügynökség (FRA) – számára megfelelő finanszírozás és személyzet álljon rendelkezésre; hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség számára biztosítani kell a szükséges eszközöket a határokon átnyúló bűncselekmények alapos kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen hozzon létre egy olyan alapot, amelynek célja a felkutatási és mentési műveletek támogatása a földközi-tengeri térségben való erőteljes felkutatási és mentési jelenlét biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megerősíti, hogy kész arra, hogy az uniós költségvetést a meglévő egyenlőtlenségek hatékony leküzdésének és a nemek közötti egyenlőség előmozdításának eszközeként használja fel, különösen a Jogok, egyenlőség és polgárság program Daphne-specifikus céljára, valamint a fejlesztési együttműködési eszköz keretében a humán fejlesztésre szánt források növelése révén; hangsúlyozza, hogy megfelelő finanszírozásra van szükség a menekült nők és lányok, valamint az egyéb kiszolgáltatott csoportok, például az LMBTQI+ személyekkel szembeni nemi alapú erőszak és erőszak leküzdéséhez; |
| --- | --- |

37.

| 38. | javasolja a Kreatív Európa program MEDIA és Kultúra alprogramjai kötelezettségvállalási előirányzatainak 10 %-os növelését krónikus alulfinanszírozottságuk és alacsony sikerességi arányaik orvoslása érdekében; emellett növeli a félretájékoztatás kezelése és a független újságírás előmozdítása szempontjából kulcsfontosságú multimédiás fellépések előirányzatait is; |
| --- | --- |

38.

| 39. | javasolja továbbá az Európai Gyógyszerügynökséghez való uniós hozzájárulás célzott növelését; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ezért 121 799 746 EUR-val megerősíti a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait a költségvetési tervezet szintje felett (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a speciális eszközök további igénybevételével kell finanszírozni; |
| --- | --- |

40.

4. fejezet – Globális Európa

| 41. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek fokozottabban hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedésekhez, valamint a klímadiplomáciához a fejlesztési együttműködési eszköz és az uniós polgári védelmi mechanizmus hatálya alá tartozó országokban; rámutat annak lehetőségére, hogy az uniós költségvetés pénzügyi támogatást nyújtson a katasztrófakockázatok csökkentéséhez és az innovatív pénzügyi eszközök – többek között az EU külső beruházási terve – mozgósításához, hogy támogassa az éghajlatváltozással kapcsolatos afrikai fejlesztési projektek előkészítését és finanszírozását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | javasolja a nyugat-balkáni országoknak szóló finanszírozás jelentős növelését az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) keretében, különösen a demokratikus intézmények működése, a jogállamiság, a jó kormányzás és a közigazgatás terén; hangsúlyozza az érdemi finanszírozás fontosságát azon számos kihívás tekintetében, amelyekkel az Uniónak a tagállamokkal együtt az európai szomszédságban szembe kell majd néznie a politikai reformok támogatása és a vívmányoknak való megfelelés érdekében a Nyugat-Balkánon; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy tekintettel a fennálló biztonsági fenyegetésekre és a biztonsági környezet romlására az EU keleti határain, valamint a kihívásokkal teli reformokra a kelet-európai partnerországokban, fontos, hogy elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre a válság- és konfliktusmegelőzés, a stabilitás, a demokrácia és a bizalomépítés támogatására, valamint, hogy fokozzák a szegénység csökkentésére és a gazdasági fejlődés támogatására irányuló erőfeszítéseket a régióban; emlékeztet arra is, hogy a déli szomszédság országainak további pénzügyi támogatásra van szükségük, mivel hatalmas nyomásnak vannak kitéve, ideértve a szíriai és a líbiai konfliktust, a szélsőségesség előretörését és a kapcsolódó menekült- és migránsmozgásokat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rendkívül aggódik az Egyesült Államok azon döntése miatt, hogy visszavonja az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára nyújtott éves pénzügyi hozzájárulását, és úgy véli, hogy az Uniónak hozzá kell járulnia az ebből eredő kiesés kompenzálásához azzal, hogy növeli az ügynökségnek nyújtott pénzügyi támogatást; elismeri, hogy az EU globális közel-keleti stratégiájával összhangban az UNRWA hatékony szerepet tölt be az alapvető szolgáltatások több millió palesztin menekült számára megszakítás nélkül történő fenntartásában, a regionális stabilitáshoz való hozzájárulásban és a radikalizálódás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mély aggodalmát fejezi ki az Egyesült Államok kormányának azon döntése miatt, hogy több uniós termékre vámokat vet ki a Kereskedelmi Világszervezet választott bírósági testületének az Airbus ügyben hozott döntése következtében; elkötelezett e kérdés kezelése iránt a 2020. évi költségvetési eljárás soron következő egyeztetési időszakában, a kiválasztott költségvetési tételek szükséges növelésének biztosításával, különösen azon intézkedések finanszírozására, amelyek az USA kereskedelmi akadályainak az uniós vállalkozásokra gyakorolt hatását kezelik és enyhítik; |
| --- | --- |

45.

| 46. | szükségesnek tartja a ciprusi török közösség számára előirányzott költségvetési tétel növelését azzal a céllal, hogy az Unió döntő mértékben hozzá tudjon járulni a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság megbízatásának folytatásához és intenzívebbé tételéhez, a harmadik Bécsi Egyezménynek megfelelően a visszatelepülni kívánó maroniták és az enklávéban élő összes személy jólétéhez, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatásához, ezzel is előmozdítva a két közösség közötti bizalmat és megbékélést; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza az EU felelősségét az Északi-sarkvidék védelmének támogatásában; kiemeli, hogy be kell fektetni egy következetesebb uniós északi-sarkvidéki politikába; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhív a szomszédos országokba, köztük a karibi térség uniós tagállamokhoz tartozó területeire távozó venezuelai menekültek támogatására összpontosító projektek finanszírozásának növelésére; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy mivel Törökország a tagállamokkal szemben agresszív magatartást tanúsítva komolyan és kitartóan veszélyezteti a regionális stabilitást, és tekintettel a kurd lakosságot célzó, egyoldalú katonai fellépésére Északkelet-Szíriában – ami a szíriai menekültek további lakóhelyelhagyását és a humanitárius segítséghez való hozzáférés súlyos akadályozását vonta magával, a polgári lakosság súlyos szenvedését okozva, aláásva az egész régió stabilitását –, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok területén tapasztalható hiányosságok miatt indokolt az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében Törökország számára megítélt előirányzatok csökkentése és 100 millió EUR befagyasztása (tartalékba helyezendő összeg); hangsúlyozza azonban, hogy a befagyasztás és a csökkentés nem célozhatja a civil társadalmat, a szíriai menekülteket vagy a törökországi diákokat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | elítéli Északkelet-Szíria török invázióját, amely számos áldozatot követel a polgári lakosság körében, növelve a menekültek számát és tovább destabilizálva a régiót; ezért – a folyamatban lévő fejlemények fényében – beavatkozást tervez a Törökországnak szánt költségvetési sorokra vonatkozó álláspontjának kiigazítása révén, megőrizve ugyanakkor a civil társadalmi szereplők pénzügyi támogatását a 2020. évi éves költségvetésre vonatkozó egyeztetés során; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sajnálja, hogy a Parlament korlátozott szerepet tölt be a szükséghelyzeti alap felügyelete és irányítása terén; alapvetőnek tartja, hogy a Parlament nyomon követhesse az operatív bizottság tevékenységét, és felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson részletes tájékoztatást az e bizottságban hozott döntésekről, és biztosítsa, hogy a Parlament is képviselve legyen ülésein; |
| --- | --- |

51.

| 52. | összességében 257 217 394 EUR-val erősíti meg a 4. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait a költségvetési tervezet szintje felett (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a speciális eszközök további igénybevételével kell finanszírozni; |
| --- | --- |

52.

5. fejezet – Igazgatás; Egyéb fejezetek – igazgatási és kutatástámogatási költségek

| 53. | visszaállítja az igazgatási kiadási tételek költségvetési tervezetben szereplő szintjét, beleértve az 1–4. fejezetben szereplő igazgatási és kutatástámogatási kiadásokat; a kötelezettségvállalási előirányzatok 5,5 millió EUR-s növelését javasolja a költségvetési tervezeten túl az európai demokráciáról/Európa jövőjéről szóló konferencia számára; rámutat, hogy a konferenciának megfelelő szintű autonómiával kell rendelkeznie, valamint hogy a Parlamentet a többi uniós intézménnyel egyenrangú félként kell bevonni; hangsúlyozza továbbá, hogy a konferenciának lehetővé kell tennie, hogy abban a polgárok széles köre – ideértve a fiatalokat is – vegyen részt és vállaljon szerepet; |
| --- | --- |

53.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 54. | emlékeztet a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságára, amelyek alapvető eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Bizottság jelenlegi elnöke és a Parlament által támogatott új programok – mint például az igazságos átmeneti alap – előkészítése során a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania e programok oly módon történő végrehajtására, hogy az a Parlament lehető legszélesebb körű támogatását élvezze; az összes benyújtott javaslat körültekintő elemzése után, valamint figyelembe véve a Bizottság által a jogi követelményekre és végrehajthatóságra vonatkozóan végzett értékelést, a kísérleti projektekből és előkészítő intézkedésekből olyan kiegyensúlyozott csomagot fogad el, amely tükrözi a Parlament politikai prioritásait; felhívja a Bizottságot a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések gyors végrehajtására, valamint arra, hogy készítsen visszajelzést teljesítményükről és a helyszínen elért eredményekről; |
| --- | --- |

54.

Kifizetések

| 55. | rámutat a költségvetési tervezetben a kifizetési felső határ alatt hagyott 20 067,6 millió EUR-s példa nélküli mozgástérre, amely a 2014–2020-as programok igen késői elindulásából és ezáltal a fel nem használt kifizetések felhalmozódásából ered, különösen az 1b. alfejezetben; hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni a kifizetési kérelmek jelentős felhalmozódását a következő többéves pénzügyi keret elején, amely a jelenlegi időszakhoz hasonlóan az uniós költségvetés másik kifizetési válságához vezethet, és a 2021–2027-es időszakban megakadályozhatja a programok következő generációjának időben történő megkezdését; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ezért az európai strukturális és beruházási alapok kifizetéseit összesen 3 milliárd EUR-val növeli, azon elvárás alapján, miszerint a tagállamok a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évében fel fogják gyorsítani operatív programjaik végrehajtását, és jobban megfelelnek majd saját előrejelzéseiknek; 948 millió EUR-val növeli az ESBA-garanciaalap feltöltését annak érdekében, hogy 2020-ig költségvetési szempontból semleges módon előrehozza azokat az éves részleteket, amelyeket eddig a 2021 és 2023 közötti időszakra terveztek, vagyis amikor a kifizetésekre nehezedő nyomás várhatóan magasabb lesz; végül megerősíti a kifizetési előirányzatokat azon költségvetési sorok esetében, ahol a kötelezettségvállalási előirányzatok növelésére került sor; |
| --- | --- |

56.

Egyéb szakaszok

I. szakasz – Európai Parlament

| 57. | visszaállítja a becslések során a Parlament 2020. évi igényeinek körültekintő és felelős elemzése alapján megállapított, a 2019. március 28-i plenáris ülésen a fent említett állásfoglalásában nagy többséggel elfogadott előirányzatokat; tudatában van annak, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikke lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy kiigazítsa a többi intézmény költségvetési előirányzat-tervezetét; mindazonáltal megdöbbenését és mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság csökkenti a Parlament költségvetését, ami megtöri a két intézmény közötti jó együttműködés hagyományát; |
| --- | --- |

57.

| 58. | a költségvetési tervezethez képest két sort a költségvetési tervezet szintje fölé emel a 2020. évi költségvetésben az átmeneti ellátásokat érintő, előre nem látható új elemek miatt, azaz: az újra nem választott képviselők magasabb aránya az európai választásokat követően (63 %, míg a számítási alap az átlagos 50 % volt), valamint a brexit 2019. október 31-ig történő meghosszabbítása; növeli az európai politikai alapítványokra vonatkozó tételeket is, mivel munkájuk alapvető fontosságú a demokrácia előmozdítása, illetve az álhírek és a félretájékoztatás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

58.

| 59. | a Parlament által elfogadott javaslattal összhangban:






  a) | kéri az Elnökséget, hogy dolgozzon ki technikai megoldást arra, hogy a képviselők akkor is gyakorolhassák szavazati jogukat, amikor szülési szabadságon, apasági vagy hosszabb betegszabadságon vannak; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

kéri az Elnökséget, hogy dolgozzon ki technikai megoldást arra, hogy a képviselők akkor is gyakorolhassák szavazati jogukat, amikor szülési szabadságon, apasági vagy hosszabb betegszabadságon vannak;

| b) | megismétli az ingatlanpolitikával kapcsolatos átlátható döntéshozatali folyamatra irányuló felhívását; ezért nem ért egyet azzal az állandó gyakorlattal, hogy az év végi maradványösszeget átcsoportosítják az aktuális ingatlanprojektekhez, amelyekre rendszeresen ugyanazon alcímek, címek és – gyakran – pontosan ugyanazon költségvetési tételek esetében kerül sor; úgy véli, hogy az ingatlanpolitikát átlátható módon, az arra vonatkozó költségvetési sorokból kell finanszírozni; |
| --- | --- |

b)

megismétli az ingatlanpolitikával kapcsolatos átlátható döntéshozatali folyamatra irányuló felhívását; ezért nem ért egyet azzal az állandó gyakorlattal, hogy az év végi maradványösszeget átcsoportosítják az aktuális ingatlanprojektekhez, amelyekre rendszeresen ugyanazon alcímek, címek és – gyakran – pontosan ugyanazon költségvetési tételek esetében kerül sor; úgy véli, hogy az ingatlanpolitikát átlátható módon, az arra vonatkozó költségvetési sorokból kell finanszírozni;

| c) | emlékeztet azon kérésére, hogy az Elnökség tegyen lépéseket a juttatási arányok teljes összehangolása érdekében a Parlament három munkahelye közötti kiküldetésekhez kapcsolódó utazások tekintetében, a tisztviselők, az egyéb alkalmazottak és az akkreditált parlamenti asszisztensek vonatkozásában, 2020. január 1-jétől kezdődően; |
| --- | --- |

c)

emlékeztet azon kérésére, hogy az Elnökség tegyen lépéseket a juttatási arányok teljes összehangolása érdekében a Parlament három munkahelye közötti kiküldetésekhez kapcsolódó utazások tekintetében, a tisztviselők, az egyéb alkalmazottak és az akkreditált parlamenti asszisztensek vonatkozásában, 2020. január 1-jétől kezdődően;

| d) | ismételten felhívja az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy vizsgálják felül az Európai Unión kívüli küldöttségek és kiküldetések munkáját szabályozó végrehajtási rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatnak – bizonyos feltételek mellett – fontolóra kell vennie az akkreditált parlamenti asszisztensek azon lehetőségét, hogy a képviselőket hivatalos parlamenti küldöttségeken és kiküldetéseken elkísérjék; |
| --- | --- |

d)

ismételten felhívja az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy vizsgálják felül az Európai Unión kívüli küldöttségek és kiküldetések munkáját szabályozó végrehajtási rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatnak – bizonyos feltételek mellett – fontolóra kell vennie az akkreditált parlamenti asszisztensek azon lehetőségét, hogy a képviselőket hivatalos parlamenti küldöttségeken és kiküldetéseken elkísérjék;

| e) | kéri a főtitkárt, hogy mielőbb terjessze elő a végrehajtási szabályokat az akkreditált parlamenti asszisztensek szabályzat szerinti jogainak biztosítása érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az önkényes értelmezések és a jelenlegi egyenlőtlenségek, amelyek akadályozzák a képviselői és asszisztensi szabályzat szerinti munkájuk teljes körű gyakorlását; |
| --- | --- |

e)

kéri a főtitkárt, hogy mielőbb terjessze elő a végrehajtási szabályokat az akkreditált parlamenti asszisztensek szabályzat szerinti jogainak biztosítása érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az önkényes értelmezések és a jelenlegi egyenlőtlenségek, amelyek akadályozzák a képviselői és asszisztensi szabályzat szerinti munkájuk teljes körű gyakorlását;

| f) | kéri az Unióban a szexuális zaklatással és visszaéléssel szemben folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i parlamenti állásfoglalásban (8) ajánlott intézkedések teljes körű végrehajtását, nevezetesen a valamennyi alkalmazott számára nyújtott zaklatásellenes képzések végrehajtását, a két zaklatás elleni bizottság külső ellenőrzését, valamint a két bizottság egy független bizottsággá történő összevonását, orvosok és jogászok állandó tagként való bevonásával; további támogatást kér a Parlamenten belüli zaklatási ügyek kezelésében illetékes további személyzet költségeinek fedezésére, külön szervezeti egységben egyesítve az orvosi, pszichológiai, jogi és humánerőforrás-gazdálkodási háttérrel rendelkező személyzetet, valamint a zaklatás áldozatai jogi és orvosi költségeinek fedezésére, a személyzeti szabályzat 24. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

f)

kéri az Unióban a szexuális zaklatással és visszaéléssel szemben folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i parlamenti állásfoglalásban (8) ajánlott intézkedések teljes körű végrehajtását, nevezetesen a valamennyi alkalmazott számára nyújtott zaklatásellenes képzések végrehajtását, a két zaklatás elleni bizottság külső ellenőrzését, valamint a két bizottság egy független bizottsággá történő összevonását, orvosok és jogászok állandó tagként való bevonásával; további támogatást kér a Parlamenten belüli zaklatási ügyek kezelésében illetékes további személyzet költségeinek fedezésére, külön szervezeti egységben egyesítve az orvosi, pszichológiai, jogi és humánerőforrás-gazdálkodási háttérrel rendelkező személyzetet, valamint a zaklatás áldozatai jogi és orvosi költségeinek fedezésére, a személyzeti szabályzat 24. cikkével összhangban;

| g) | ismételten kéri a főtitkárt, hogy a SPAAK épület felújításával összefüggő előkészítő műszaki munkálatok vonatkozásában nyújtson be részletes becsléseket és költségkimutatást a 12,4 millió EUR-ra becsült kiadásokról; |
| --- | --- |

g)

ismételten kéri a főtitkárt, hogy a SPAAK épület felújításával összefüggő előkészítő műszaki munkálatok vonatkozásában nyújtson be részletes becsléseket és költségkimutatást a 12,4 millió EUR-ra becsült kiadásokról;

| h) | megismétli felhívását a videokonferenciák és egyéb technológiák nagyobb mértékű használatára a környezet védelme és erőforrások megtakarítása érdekében, különösen az alkalmazottak három helyszín közötti szolgálati útjainak csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

h)

megismétli felhívását a videokonferenciák és egyéb technológiák nagyobb mértékű használatára a környezet védelme és erőforrások megtakarítása érdekében, különösen az alkalmazottak három helyszín közötti szolgálati útjainak csökkentése érdekében;

Egyéb szakaszok (IV–X. szakasz)

| 60. | megjegyzi, hogy a költségvetési tervezet főleg a költségvetés többi szakaszába tartozó különböző intézmények becsléseit tükrözi, ezért néhány kivételtől eltekintve teljesíti azok pénzügyi követelményeit; úgy véli, hogy a Tanács által javasolt csökkentések ezért káros hatással lennének az érintett intézmények működésére, és következésképpen az Unió működéséhez való alapvető hozzájárulásukra; e tekintetben javasolja, hogy szinte minden esetben állítsák vissza a költségvetési tervezet szintjét, többek között az európai adatvédelmi biztos és az Európai Külügyi Szolgálat létszámterve tekintetében; a szóbeli megállapodásnak megfelelően nem módosítja a Tanács és az Európai Tanács álláspontjáról szóló tanácsi olvasatot; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli, hogy korlátozott számú esetben és az intézmények becsléseit figyelembe véve a költségvetési tervezethez képest növelni kell a sorokat, és további álláshelyeket kell javasolni; ezért a következőket javasolja:






  a) | a Bírósággal kapcsolatban és annak növekvő munkaterhelése miatt, a Bíróság által a költségvetési tervezetében javasolt 11 álláshely (7 AD és 4 AST) visszaállítása, amit a Bizottság nem foglalt bele a költségvetési tervezetbe, valamint a szükséges előirányzatok biztosítása a díjazásokhoz és a juttatásokhoz; |
| --- | --- | --- |

61.

a)

a Bírósággal kapcsolatban és annak növekvő munkaterhelése miatt, a Bíróság által a költségvetési tervezetében javasolt 11 álláshely (7 AD és 4 AST) visszaállítása, amit a Bizottság nem foglalt bele a költségvetési tervezetbe, valamint a szükséges előirányzatok biztosítása a díjazásokhoz és a juttatásokhoz;

| b) | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával kapcsolatban az előirányzatok növelése a költségvetési tervezet néhány sorában a tavalyi évhez hasonló szintű előirányzatok fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával kapcsolatban az előirányzatok növelése a költségvetési tervezet néhány sorában a tavalyi évhez hasonló szintű előirányzatok fenntartása érdekében;

| c) | az európai ombudsmannal kapcsolatban a költségvetési tervezeten felül két AD besorolású álláshely hozzáadása, három költségvetési tétel kisebb mértékű csökkentésével kombinálva, kiegyensúlyozva a két másik sorba visszaállított összegeket; |
| --- | --- |

c)

az európai ombudsmannal kapcsolatban a költségvetési tervezeten felül két AD besorolású álláshely hozzáadása, három költségvetési tétel kisebb mértékű csökkentésével kombinálva, kiegyensúlyozva a két másik sorba visszaállított összegeket;

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást (az általános költségvetés tervezetéhez fűzött módosításokkal együtt) a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0210.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0326.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0417.

---

2019. október 24., csütörtök

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 202/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 202/123

---

P9_TA(2019)0045

Az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépésével járó, a tagállamokra háruló súlyos pénzügyi terhek fedezése érdekében a tagállamoknak nyújtandó pénzügyi támogatás ***I

Az Európai Parlament 2019. október 24-én elfogadott módosításai a 2012/2002/EK tanácsi rendeletnek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépésével járó, a tagállamokra háruló súlyos pénzügyi terhek fedezése érdekében a tagállamoknak nyújtandó pénzügyi támogatás biztosítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 202/26)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az Egyesült Királyságnak az Unióból megállapodás nélkül való kilépésével járó gazdasági hatás csökkentése, valamint a rendkívüli körülmények közé kerülő, leginkább érintett tagállamokkal való szolidaritás kifejezése érdekében a 2012/2002/EK rendeletet módosítani kell a kapcsolódó közkiadások támogatása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az Egyesült Királyságnak az Unióból megállapodás nélkül való kilépésével járó gazdasági hatás csökkentése, valamint a rendkívüli körülmények közé kerülő, leginkább érintett tagállamokkal való szolidaritás kifejezése érdekében a 2012/2002/EK rendeletet módosítani kell a kapcsolódó közkiadások támogatása céljából.

| (4) | Az Egyesült Királyságnak az Unióból megállapodás nélkül való kilépésével járó gazdasági
  és társadalmi
  hatás csökkentése, valamint a rendkívüli körülmények közé kerülő, leginkább érintett tagállamokkal való szolidaritás kifejezése érdekében a 2012/2002/EK rendeletet módosítani kell a kapcsolódó közkiadások támogatása céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyságnak az Unióból megállapodás nélkül való kilépésével járó gazdasági
  és társadalmi
  hatás csökkentése, valamint a rendkívüli körülmények közé kerülő, leginkább érintett tagállamokkal való szolidaritás kifejezése érdekében a 2012/2002/EK rendeletet módosítani kell a kapcsolódó közkiadások támogatása céljából.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Mivel ez az alap kivételes felhasználását jelenti, az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtást, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépése
  közvetlen
  következményeként hárulnak a tagállamokra, célzottan és időben korlátozottan kell alkalmazni az alap eredeti céljának és természeti katasztrófákra való reakcióképességének megőrzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Mivel ez az alap kivételes felhasználását jelenti, az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtást, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépése
  közvetlen
  következményeként hárulnak a tagállamokra, célzottan és időben korlátozottan kell alkalmazni az alap eredeti céljának és természeti katasztrófákra való reakcióképességének megőrzése érdekében.

| (5) | Mivel ez az alap kivételes felhasználását jelenti, az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtást, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli
  kilépésének előkészítése keretében vagy megállapodás nélküli
  kilépése következményeként hárulnak
  vagy fognak majd hárulni
  a tagállamokra, célzottan és időben korlátozottan kell alkalmazni az alap eredeti céljának és természeti katasztrófákra való reakcióképességének megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Mivel ez az alap kivételes felhasználását jelenti, az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtást, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli
  kilépésének előkészítése keretében vagy megállapodás nélküli
  kilépése következményeként hárulnak
  vagy fognak majd hárulni
  a tagállamokra, célzottan és időben korlátozottan kell alkalmazni az alap eredeti céljának és természeti katasztrófákra való reakcióképességének megőrzése érdekében.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az alap eredeti célja
  ,
  a
  természeti katasztrófák
  esetére való
  rendelkezésre
  állás biztosítása érdekében költségvetési korlátot kell meghatározni
  az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli
  kilépéséhez kapcsolódó támogatásra vonatkozóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az alap eredeti célja
  ,
  a
  természeti katasztrófák
  esetére való
  rendelkezésre
  állás biztosítása érdekében költségvetési korlátot kell meghatározni
  az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli
  kilépéséhez kapcsolódó támogatásra vonatkozóan
  .

| (8) | Tekintettel arra, hogy ésszerű költségvetést kell biztosítani annak érdekében
  ,
  hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapja
  természeti katasztrófák
  esetén továbbra is
  rendelkezésre
  álljon, további kiegészítő eszközöket kell a tagállamok és a régiók rendelkezésére bocsátani annak elősegítésére, hogy – például az EGAA vagy más ad hoc pénzügyi eszközök révén – korlátozzák
  az Egyesült Királyságnak az Unióból való,
  esetleges
  megállapodás nélküli
  kilépésének hatását
  . |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy ésszerű költségvetést kell biztosítani annak érdekében
  ,
  hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapja
  természeti katasztrófák
  esetén továbbra is
  rendelkezésre
  álljon, további kiegészítő eszközöket kell a tagállamok és a régiók rendelkezésére bocsátani annak elősegítésére, hogy – például az EGAA vagy más ad hoc pénzügyi eszközök révén – korlátozzák
  az Egyesült Királyságnak az Unióból való,
  esetleges
  megállapodás nélküli
  kilépésének hatását
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtásra, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépése következményeként hárulnak a tagállamokra, ugyanazon szabályokat kell alkalmazni a végrehajtás, a nyomon követés, a jelentéstétel, valamint az ellenőrzés és az audit tekintetében, mint amelyek az alap bármely más beavatkozására alkalmazandók. Ezen túlmenően, tekintettel a potenciálisan támogatható közkiadások széles körére, fontos annak biztosítása, hogy az uniós jog egyéb rendelkezéseit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályokat tiszteletben tartsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtásra, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli kilépése következményeként hárulnak a tagállamokra, ugyanazon szabályokat kell alkalmazni a végrehajtás, a nyomon követés, a jelentéstétel, valamint az ellenőrzés és az audit tekintetében, mint amelyek az alap bármely más beavatkozására alkalmazandók. Ezen túlmenően, tekintettel a potenciálisan támogatható közkiadások széles körére, fontos annak biztosítása, hogy az uniós jog egyéb rendelkezéseit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályokat tiszteletben tartsák.

| (9) | Az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtásra, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli
  kilépésének előkészítése keretében vagy megállapodás nélküli
  kilépése következményeként hárulnak
  vagy fognak majd hárulni
  a tagállamokra, ugyanazon szabályokat kell alkalmazni a végrehajtás, a nyomon követés, a jelentéstétel, valamint az ellenőrzés és az audit tekintetében, mint amelyek az alap bármely más beavatkozására alkalmazandók. Ezen túlmenően, tekintettel a potenciálisan támogatható közkiadások széles körére, fontos annak biztosítása, hogy az uniós jog egyéb rendelkezéseit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályokat tiszteletben tartsák. |
| --- | --- |

(9)

Az alapból az azon súlyos pénzügyi terhek enyhítése érdekében történő segítségnyújtásra, melyek az Egyesült Királyságnak az Unióból való, megállapodás nélküli
  kilépésének előkészítése keretében vagy megállapodás nélküli
  kilépése következményeként hárulnak
  vagy fognak majd hárulni
  a tagállamokra, ugyanazon szabályokat kell alkalmazni a végrehajtás, a nyomon követés, a jelentéstétel, valamint az ellenőrzés és az audit tekintetében, mint amelyek az alap bármely más beavatkozására alkalmazandók. Ezen túlmenően, tekintettel a potenciálisan támogatható közkiadások széles körére, fontos annak biztosítása, hogy az uniós jog egyéb rendelkezéseit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályokat tiszteletben tartsák.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2012/2002/EK rendelet

3a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az erre a célra rendelkezésre álló előirányzatokat a 2019-es és a 2020-as évben az alapból történő beavatkozásokra rendelkezésre álló maximális összeg
  felére
  kell korlátozni. | (2)   Az erre a célra rendelkezésre álló előirányzatokat a 2019-es és a 2020-as évben az alapból történő beavatkozásokra rendelkezésre álló maximális összeg
  30 %-ára
  kell korlátozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az erre a célra rendelkezésre álló előirányzatokat a 2019-es és a 2020-as évben az alapból történő beavatkozásokra rendelkezésre álló maximális összeg
  felére
  kell korlátozni.

(2)   Az erre a célra rendelkezésre álló előirányzatokat a 2019-es és a 2020-as évben az alapból történő beavatkozásokra rendelkezésre álló maximális összeg
  30 %-ára
  kell korlátozni.

Módosítás 6

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2012/2002/EK rendelet

3a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   E támogatásnak azon kiegészítő közkiadások egy részét kell fedeznie, melyek a megállapodás nélküli kilépés
  közvetlen következményei, és amelyek
  a megállapodási nélküli kilépés
  időpontja
  és 2020. december 31
  -e
  között merülnek fel (a továbbiakban: pénzügyi teher). | (3)   E támogatásnak azon kiegészítő közkiadások egy részét kell fedeznie, melyek a megállapodás nélküli kilépés
  előkészítése keretében vagy
  a megállapodási nélküli kilépés
  következményeként, kizárólag 2019. január 1.
  és 2020. december 31. között merülnek fel (a továbbiakban: pénzügyi teher). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   E támogatásnak azon kiegészítő közkiadások egy részét kell fedeznie, melyek a megállapodás nélküli kilépés
  közvetlen következményei, és amelyek
  a megállapodási nélküli kilépés
  időpontja
  és 2020. december 31
  -e
  között merülnek fel (a továbbiakban: pénzügyi teher).

(3)   E támogatásnak azon kiegészítő közkiadások egy részét kell fedeznie, melyek a megállapodás nélküli kilépés
  előkészítése keretében vagy
  a megállapodási nélküli kilépés
  következményeként, kizárólag 2019. január 1.
  és 2020. december 31. között merülnek fel (a továbbiakban: pénzügyi teher).

Módosítás 7

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2012/2002/EK rendelet

3a cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Azon tagállamok jogosultak az e cikk szerinti támogatás kérelmezésére, amelyekben a pénzügyi teher becsült értéke 2011. évi árakon számolva meghaladja az
  1 500 000 000 EUR-t,
  vagy több mint az adott állam GNI-jének
  0,3  %-a
  . | (4)   Azon tagállamok jogosultak az e cikk szerinti támogatás kérelmezésére, amelyekben a pénzügyi teher becsült értéke 2011. évi árakon számolva meghaladja az
  750 000 000 EUR-t,
  vagy több mint az adott állam GNI-jének
  0,15  %-a
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Azon tagállamok jogosultak az e cikk szerinti támogatás kérelmezésére, amelyekben a pénzügyi teher becsült értéke 2011. évi árakon számolva meghaladja az
  1 500 000 000 EUR-t,
  vagy több mint az adott állam GNI-jének
  0,3  %-a
  .

(4)   Azon tagállamok jogosultak az e cikk szerinti támogatás kérelmezésére, amelyekben a pénzügyi teher becsült értéke 2011. évi árakon számolva meghaladja az
  750 000 000 EUR-t,
  vagy több mint az adott állam GNI-jének
  0,15  %-a
  .

Módosítás 8

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2012/2002/EK rendelet

3 b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3a. cikk alapján nyújtott támogatás csak azt a pénzügyi terhet fedezheti, melyet egy tagállam annak következtében visel, hogy az Uniós és az Egyesült Királyság között nem jött létre megállapodás. A támogatást többek között a megállapodás nélküli kilépés által érintett vállalkozások támogatására (például az ilyen vállalkozásokat megcélzó állami támogatási intézkedésekre és kapcsolódó beavatkozásokra), a meglévő foglalkoztatási szint fenntartására, valamint a határ-, vámügyi, egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrzések biztosítására (például kiegészítő személyzetre és infrastruktúrára) lehet felhasználni. | (1)   A 3a. cikk alapján nyújtott támogatás csak azt a pénzügyi terhet fedezheti, melyet egy tagállam annak következtében visel, hogy az Uniós és az Egyesült Királyság között nem jött létre megállapodás. A támogatást többek között a megállapodás nélküli kilépés által érintett vállalkozások
  és munkavállalók
  támogatására (például az ilyen vállalkozásokat megcélzó állami támogatási intézkedésekre és kapcsolódó beavatkozásokra), a meglévő foglalkoztatási szint fenntartására, valamint a határ-, vámügyi, egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrzések biztosítására (például kiegészítő személyzetre és infrastruktúrára) lehet felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 3a. cikk alapján nyújtott támogatás csak azt a pénzügyi terhet fedezheti, melyet egy tagállam annak következtében visel, hogy az Uniós és az Egyesült Királyság között nem jött létre megállapodás. A támogatást többek között a megállapodás nélküli kilépés által érintett vállalkozások támogatására (például az ilyen vállalkozásokat megcélzó állami támogatási intézkedésekre és kapcsolódó beavatkozásokra), a meglévő foglalkoztatási szint fenntartására, valamint a határ-, vámügyi, egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrzések biztosítására (például kiegészítő személyzetre és infrastruktúrára) lehet felhasználni.

(1)   A 3a. cikk alapján nyújtott támogatás csak azt a pénzügyi terhet fedezheti, melyet egy tagállam annak következtében visel, hogy az Uniós és az Egyesült Királyság között nem jött létre megállapodás. A támogatást többek között a megállapodás nélküli kilépés által érintett vállalkozások
  és munkavállalók
  támogatására (például az ilyen vállalkozásokat megcélzó állami támogatási intézkedésekre és kapcsolódó beavatkozásokra), a meglévő foglalkoztatási szint fenntartására, valamint a határ-, vámügyi, egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrzések biztosítására (például kiegészítő személyzetre és infrastruktúrára) lehet felhasználni.

Módosítás 9

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2012/2002/EK rendelet

3 b cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap keretében finanszírozható kiadások nem finanszírozhatók e rendelet alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap keretében finanszírozható kiadások nem finanszírozhatók e rendelet alapján.

Módosítás 10

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2012/2002/EK rendelet

4 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok illetékes nemzeti hatóságai az alapból nyújtandó, a 3a. cikk szerinti pénzügyi hozzájárulást egy alkalommal kérelmezhetik a Bizottságtól, legkésőbb 2020. 
  április
   30-ig. A kérelemben legalább az adott tagállam pénzügyi terheire vonatkozó valamennyi lényeges információt meg kell adni. A kérelemben be kell mutatni a megállapodás nélküli kilépésre válaszul adott állami intézkedéseket, meghatározva azok 2020. december 31-ig felmerülő nettó költségeit
  és azokat az okokat, amelyek miatt felkészülési intézkedésekkel sem lehetett volna elkerülni őket
  . A kérelemnek a megállapodás nélküli kilépéssel való közvetlen ok-okozati viszonyt alátámasztó indokolást is tartalmaznia kell. | (1)   A tagállamok illetékes nemzeti hatóságai az alapból nyújtandó, a 3a. cikk szerinti pénzügyi hozzájárulást egy alkalommal kérelmezhetik a Bizottságtól, legkésőbb 2020. 
  június
   30-ig. A kérelemben legalább az adott tagállam pénzügyi terheire vonatkozó valamennyi lényeges információt meg kell adni. A kérelemben be kell mutatni a megállapodás nélküli
  kilépés előkészítése keretében vagy a
  kilépésre válaszul adott állami intézkedéseket, meghatározva azok 2020. december 31-ig felmerülő nettó költségeit. A kérelemnek a megállapodás nélküli kilépéssel való közvetlen ok-okozati viszonyt alátámasztó indokolást is tartalmaznia kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok illetékes nemzeti hatóságai az alapból nyújtandó, a 3a. cikk szerinti pénzügyi hozzájárulást egy alkalommal kérelmezhetik a Bizottságtól, legkésőbb 2020. 
  április
   30-ig. A kérelemben legalább az adott tagállam pénzügyi terheire vonatkozó valamennyi lényeges információt meg kell adni. A kérelemben be kell mutatni a megállapodás nélküli kilépésre válaszul adott állami intézkedéseket, meghatározva azok 2020. december 31-ig felmerülő nettó költségeit
  és azokat az okokat, amelyek miatt felkészülési intézkedésekkel sem lehetett volna elkerülni őket
  . A kérelemnek a megállapodás nélküli kilépéssel való közvetlen ok-okozati viszonyt alátámasztó indokolást is tartalmaznia kell.

(1)   A tagállamok illetékes nemzeti hatóságai az alapból nyújtandó, a 3a. cikk szerinti pénzügyi hozzájárulást egy alkalommal kérelmezhetik a Bizottságtól, legkésőbb 2020. 
  június
   30-ig. A kérelemben legalább az adott tagállam pénzügyi terheire vonatkozó valamennyi lényeges információt meg kell adni. A kérelemben be kell mutatni a megállapodás nélküli
  kilépés előkészítése keretében vagy a
  kilépésre válaszul adott állami intézkedéseket, meghatározva azok 2020. december 31-ig felmerülő nettó költségeit. A kérelemnek a megállapodás nélküli kilépéssel való közvetlen ok-okozati viszonyt alátámasztó indokolást is tartalmaznia kell.

Módosítás 11

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2012/2002/EK rendelet

4 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság iránymutatást készít az alaphoz való hatékony hozzáférésről és az alap hatékony végrehajtásáról. Az iránymutatásnak részletes információkat kell tartalmaznia a kérelem összeállításáról és a Bizottságnak benyújtandó információkról, beleértve a pénzügyi teherrel kapcsolatban benyújtandó bizonyítékokat is. Az iránymutatást a Bizottság érintett főigazgatóságainak weboldalán közzé kell tenni, és a Bizottság biztosítja annak a tagállamok körében történő, szélesebb körű terjesztését. | (2)   A Bizottság
  legkésőbb 2019. december 31-ig
  iránymutatást készít az alaphoz való hatékony hozzáférésről és az alap hatékony végrehajtásáról. Az iránymutatásnak részletes információkat kell tartalmaznia a kérelem összeállításáról és a Bizottságnak benyújtandó információkról, beleértve a pénzügyi teherrel kapcsolatban benyújtandó bizonyítékokat is. Az iránymutatást a Bizottság érintett főigazgatóságainak weboldalán közzé kell tenni, és a Bizottság biztosítja annak a tagállamok körében történő, szélesebb körű terjesztését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság iránymutatást készít az alaphoz való hatékony hozzáférésről és az alap hatékony végrehajtásáról. Az iránymutatásnak részletes információkat kell tartalmaznia a kérelem összeállításáról és a Bizottságnak benyújtandó információkról, beleértve a pénzügyi teherrel kapcsolatban benyújtandó bizonyítékokat is. Az iránymutatást a Bizottság érintett főigazgatóságainak weboldalán közzé kell tenni, és a Bizottság biztosítja annak a tagállamok körében történő, szélesebb körű terjesztését.

(2)   A Bizottság
  legkésőbb 2019. december 31-ig
  iránymutatást készít az alaphoz való hatékony hozzáférésről és az alap hatékony végrehajtásáról. Az iránymutatásnak részletes információkat kell tartalmaznia a kérelem összeállításáról és a Bizottságnak benyújtandó információkról, beleértve a pénzügyi teherrel kapcsolatban benyújtandó bizonyítékokat is. Az iránymutatást a Bizottság érintett főigazgatóságainak weboldalán közzé kell tenni, és a Bizottság biztosítja annak a tagállamok körében történő, szélesebb körű terjesztését.

Módosítás 12

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2012/2002/EK rendelet

4 a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   2020. 
  április
   30-a után az (1) és a (2) bekezdésben említett információk alapján a Bizottság minden beérkezett kérelem tekintetében elbírálja, hogy teljesülnek-e az alap igénybevételének feltételei az egyes esetekben, és a rendelkezésre álló pénzügyi források keretei között meghatározza az alapból nyújtandó lehetséges pénzügyi hozzájárulás mértékét. | (3)   2020. 
  június
   30-a után az (1) és a (2) bekezdésben említett információk alapján a Bizottság minden beérkezett kérelem tekintetében elbírálja, hogy teljesülnek-e az alap igénybevételének feltételei az egyes esetekben, és a rendelkezésre álló pénzügyi források keretei között meghatározza az alapból nyújtandó lehetséges pénzügyi hozzájárulás mértékét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   2020. 
  április
   30-a után az (1) és a (2) bekezdésben említett információk alapján a Bizottság minden beérkezett kérelem tekintetében elbírálja, hogy teljesülnek-e az alap igénybevételének feltételei az egyes esetekben, és a rendelkezésre álló pénzügyi források keretei között meghatározza az alapból nyújtandó lehetséges pénzügyi hozzájárulás mértékét.

(3)   2020. 
  június
   30-a után az (1) és a (2) bekezdésben említett információk alapján a Bizottság minden beérkezett kérelem tekintetében elbírálja, hogy teljesülnek-e az alap igénybevételének feltételei az egyes esetekben, és a rendelkezésre álló pénzügyi források keretei között meghatározza az alapból nyújtandó lehetséges pénzügyi hozzájárulás mértékét.

Módosítás 13

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2012/2002/EK rendelet

4a cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az alapból a támogathatósági kritériumoknak megfelelő tagállamokat kell támogatni, figyelembe véve a 3a. cikk (4) bekezdésében meghatározott küszöbértékeket, a tagállamokra háruló pénzügyi teher legfeljebb
  5 %-áig
  és a rendelkezésre álló költségvetés keretein belül. Amennyiben a rendelkezésre álló költségvetési források nem bizonyulnak elegendőnek, a támogatási mértéket arányosan csökkenteni kell. | (4)   Az alapból a támogathatósági kritériumoknak megfelelő tagállamokat kell támogatni, figyelembe véve a 3a. cikk (4) bekezdésében meghatározott küszöbértékeket, a tagállamokra háruló pénzügyi teher legfeljebb
  10 %-áig
  és a rendelkezésre álló költségvetés keretein belül. Amennyiben a rendelkezésre álló költségvetési források nem bizonyulnak elegendőnek, a támogatási mértéket arányosan csökkenteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az alapból a támogathatósági kritériumoknak megfelelő tagállamokat kell támogatni, figyelembe véve a 3a. cikk (4) bekezdésében meghatározott küszöbértékeket, a tagállamokra háruló pénzügyi teher legfeljebb
  5 %-áig
  és a rendelkezésre álló költségvetés keretein belül. Amennyiben a rendelkezésre álló költségvetési források nem bizonyulnak elegendőnek, a támogatási mértéket arányosan csökkenteni kell.

(4)   Az alapból a támogathatósági kritériumoknak megfelelő tagállamokat kell támogatni, figyelembe véve a 3a. cikk (4) bekezdésében meghatározott küszöbértékeket, a tagállamokra háruló pénzügyi teher legfeljebb
  10 %-áig
  és a rendelkezésre álló költségvetés keretein belül. Amennyiben a rendelkezésre álló költségvetési források nem bizonyulnak elegendőnek, a támogatási mértéket arányosan csökkenteni kell.

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2012/2002/EK rendelet

4a cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az alap igénybevételére vonatkozó döntést az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg, a lehető legrövidebb időn belül azt követően, hogy a Bizottság benyújtotta a javaslatot. Mind a Bizottság, mind az Európai Parlament és a Tanács arra törekszik, hogy a lehető legrövidebbre csökkentse az alap igénybevételéhez szükséges időt. | (6)   Az alap igénybevételére vonatkozó döntést az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg, a lehető legrövidebb időn belül azt követően, hogy a Bizottság benyújtotta a javaslatot. Mind a Bizottság, mind az Európai Parlament és a Tanács arra törekszik, hogy a lehető legrövidebbre csökkentse az alap igénybevételéhez szükséges időt
  , és kötelezettséget vállal arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül egy a vészhelyzet kezelésére szolgáló céleszközre tesz javaslatot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az alap igénybevételére vonatkozó döntést az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg, a lehető legrövidebb időn belül azt követően, hogy a Bizottság benyújtotta a javaslatot. Mind a Bizottság, mind az Európai Parlament és a Tanács arra törekszik, hogy a lehető legrövidebbre csökkentse az alap igénybevételéhez szükséges időt.

(6)   Az alap igénybevételére vonatkozó döntést az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg, a lehető legrövidebb időn belül azt követően, hogy a Bizottság benyújtotta a javaslatot. Mind a Bizottság, mind az Európai Parlament és a Tanács arra törekszik, hogy a lehető legrövidebbre csökkentse az alap igénybevételéhez szükséges időt
  , és kötelezettséget vállal arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül egy a vészhelyzet kezelésére szolgáló céleszközre tesz javaslatot
  .

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0020/2019).

1

---