# Úřední věstník C 156/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 156 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6430. dubna 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 156

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6430. dubna 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2021/C 156/01 | Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 10/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013 Přijatý Radou dne 19. dubna 2021 | 1 |
| 2021/C 156/02 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 10/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013 | 24 |

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2021/C 156/01

Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 10/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013 Přijatý Radou dne 19. dubna 2021

1

2021/C 156/02

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 10/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013

24

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 30.4.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 156/1

---

POSTOJ RADY V PRVNÍM ČTENÍ (EU) č. 10/2021

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013

Přijatý Radou dne 19. dubna 2021

(2021/C 156/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Při provádění fondů Unie mají být dodržovány horizontální zásady stanovené v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a článcích 9 a 10 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), včetně zásad subsidiarity a proporcionality stanovených v článku 5 Smlouvy o EU, s přihlédnutím k Listině základních práv Evropské unie. Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU je cílem Unie usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Komise a členské státy by měly usilovat o začlenění genderového hlediska do provádění fondů. Cíle fondů Unie by měly být sledovány v rámci udržitelného rozvoje a prosazování cílů Unie zachovat a chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článku 11 a čl. 191 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, při zohlednění zásady „znečišťovatel platí“. |
| --- | --- |

(1)

Při provádění fondů Unie mají být dodržovány horizontální zásady stanovené v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a článcích 9 a 10 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), včetně zásad subsidiarity a proporcionality stanovených v článku 5 Smlouvy o EU, s přihlédnutím k Listině základních práv Evropské unie. Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU je cílem Unie usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Komise a členské státy by měly usilovat o začlenění genderového hlediska do provádění fondů. Cíle fondů Unie by měly být sledovány v rámci udržitelného rozvoje a prosazování cílů Unie zachovat a chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článku 11 a čl. 191 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, při zohlednění zásady „znečišťovatel platí“.

| (2) | Dne 17. listopadu 2017 Evropský parlament, Rada a Komise společně vyhlásily evropský pilíř sociálních práv v reakci na sociální výzvy v rámci Evropy. S přihlédnutím k měnícímu se světu práce je nutné, aby se Unie připravila na současné i budoucí výzvy spojené s globalizací a digitalizací tím, že přispěje k inkluzivnějšímu růstu a zlepší politiku zaměstnanosti a sociální politiku. Dvacet klíčových zásad tohoto pilíře je rozděleno do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce; spravedlivé pracovní podmínky; a sociální ochrana a začleňování. Evropský pilíř sociálních práv slouží jako zastřešující rámec Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), zřízeného tímto nařízením, který umožní Unii zavést do praxe příslušné zásady v případě významné restrukturalizace. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. listopadu 2017 Evropský parlament, Rada a Komise společně vyhlásily evropský pilíř sociálních práv v reakci na sociální výzvy v rámci Evropy. S přihlédnutím k měnícímu se světu práce je nutné, aby se Unie připravila na současné i budoucí výzvy spojené s globalizací a digitalizací tím, že přispěje k inkluzivnějšímu růstu a zlepší politiku zaměstnanosti a sociální politiku. Dvacet klíčových zásad tohoto pilíře je rozděleno do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce; spravedlivé pracovní podmínky; a sociální ochrana a začleňování. Evropský pilíř sociálních práv slouží jako zastřešující rámec Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), zřízeného tímto nařízením, který umožní Unii zavést do praxe příslušné zásady v případě významné restrukturalizace.

| (3) | Dne 20. června 2017 Rada schválila odpověď Unie na Agendu Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj 2030. Rada zdůraznila, že je důležité vyváženým a integrovaným způsobem dosáhnout udržitelného rozvoje ve všech jeho třech rozměrech, totiž hospodářském, sociálním a environmentálním. Je zásadně důležité, aby bylo hledisko udržitelného rozvoje zohledňováno v politickém rámci Unie a aby Unie zaujala ambiciózní přístup v politikách, kterých využívá k řešení globálních výzev. Rada uvítala sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“ coby první krok k zohledňování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje a uplatňování udržitelného rozvoje jako hlavní zásady ve všech politikách Unie, mimo jiné prostřednictvím jejích finančních nástrojů. |
| --- | --- |

(3)

Dne 20. června 2017 Rada schválila odpověď Unie na Agendu Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj 2030. Rada zdůraznila, že je důležité vyváženým a integrovaným způsobem dosáhnout udržitelného rozvoje ve všech jeho třech rozměrech, totiž hospodářském, sociálním a environmentálním. Je zásadně důležité, aby bylo hledisko udržitelného rozvoje zohledňováno v politickém rámci Unie a aby Unie zaujala ambiciózní přístup v politikách, kterých využívá k řešení globálních výzev. Rada uvítala sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“ coby první krok k zohledňování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje a uplatňování udržitelného rozvoje jako hlavní zásady ve všech politikách Unie, mimo jiné prostřednictvím jejích finančních nástrojů.

| (4) | V únoru 2018 přijala Komise sdělení nazvané „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“. Toto sdělení zdůrazňuje, že rozpočet Unie podporuje evropské jedinečné sociálně tržní hospodářství. Je nanejvýš důležité zlepšit pracovní příležitosti a řešit výzvy v oblasti dovedností, včetně dovedností souvisejících s digitalizací, automatizací a přechodem na udržitelnou ekonomiku účinně využívající zdroje, přičemž je třeba plně dodržovat Pařížskou dohodu přijatou na základě Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“). Ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027, zřízeném rozhodnutím Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (4), je klíčovou zásadou rozpočtová flexibilita. Zůstávají v platnosti mechanismy flexibility umožňující Unii reagovat dříve a zajišťující, aby rozpočtové prostředky byly využívány tam, kde jsou nejvíce zapotřebí. |
| --- | --- |

(4)

V únoru 2018 přijala Komise sdělení nazvané „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“. Toto sdělení zdůrazňuje, že rozpočet Unie podporuje evropské jedinečné sociálně tržní hospodářství. Je nanejvýš důležité zlepšit pracovní příležitosti a řešit výzvy v oblasti dovedností, včetně dovedností souvisejících s digitalizací, automatizací a přechodem na udržitelnou ekonomiku účinně využívající zdroje, přičemž je třeba plně dodržovat Pařížskou dohodu přijatou na základě Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“). Ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027, zřízeném rozhodnutím Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (4), je klíčovou zásadou rozpočtová flexibilita. Zůstávají v platnosti mechanismy flexibility umožňující Unii reagovat dříve a zajišťující, aby rozpočtové prostředky byly využívány tam, kde jsou nejvíce zapotřebí.

| (5) | V bílé knize o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017 Komise vyjadřuje znepokojení, pokud jde o izolacionistická hnutí a narůstající pochybnosti o přínosech otevřeného obchodu a sociálně tržního hospodářství Unie obecně. |
| --- | --- |

(5)

V bílé knize o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017 Komise vyjadřuje znepokojení, pokud jde o izolacionistická hnutí a narůstající pochybnosti o přínosech otevřeného obchodu a sociálně tržního hospodářství Unie obecně.

| (6) | V diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace ze dne 10. května 2017 Komise identifikovala kombinaci globalizace spojené s obchodem a technologických změn jako hlavní důvody zvýšené poptávky po kvalifikované pracovní síle a snižování počtu pracovních míst, jež vyžadují nižší kvalifikaci. Třebaže otevřenější obchod poskytuje řadu výhod, Komise shledává, že je třeba stanovit vhodné prostředky pro řešení negativních vedlejších účinků, které se s ním pojí. Vzhledem k tomu, že současné přínosy globalizace jsou již nyní mezi lidi a regiony rozděleny nerovnoměrně, což má značný dopad na ty, již jsou zasaženi nepříznivě, existuje nebezpečí, že tyto účinky budou ještě více zesíleny technologickými a environmentálními změnami. Proto bude v souladu se zásadami solidarity a udržitelnosti nezbytné zajistit, aby přínosy globalizace byly sdíleny spravedlivěji, sladěním hospodářského růstu a technologického pokroku s odpovídající sociální ochranou a aktivní podporou přístupu k pracovním místům a samostatné výdělečné činnosti. |
| --- | --- |

(6)

V diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace ze dne 10. května 2017 Komise identifikovala kombinaci globalizace spojené s obchodem a technologických změn jako hlavní důvody zvýšené poptávky po kvalifikované pracovní síle a snižování počtu pracovních míst, jež vyžadují nižší kvalifikaci. Třebaže otevřenější obchod poskytuje řadu výhod, Komise shledává, že je třeba stanovit vhodné prostředky pro řešení negativních vedlejších účinků, které se s ním pojí. Vzhledem k tomu, že současné přínosy globalizace jsou již nyní mezi lidi a regiony rozděleny nerovnoměrně, což má značný dopad na ty, již jsou zasaženi nepříznivě, existuje nebezpečí, že tyto účinky budou ještě více zesíleny technologickými a environmentálními změnami. Proto bude v souladu se zásadami solidarity a udržitelnosti nezbytné zajistit, aby přínosy globalizace byly sdíleny spravedlivěji, sladěním hospodářského růstu a technologického pokroku s odpovídající sociální ochranou a aktivní podporou přístupu k pracovním místům a samostatné výdělečné činnosti.

| (7) | V diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU ze dne 28. června 2017 Komise zdůrazňuje nutnost zmenšit hospodářské a sociální rozdíly mezi členskými státy a jejich regiony a shledává, že klíčovou prioritou jsou tudíž investice do udržitelnosti rozvoje, rovnosti, sociálního začleňování, vzdělání a odborné přípravy a zdraví. |
| --- | --- |

(7)

V diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU ze dne 28. června 2017 Komise zdůrazňuje nutnost zmenšit hospodářské a sociální rozdíly mezi členskými státy a jejich regiony a shledává, že klíčovou prioritou jsou tudíž investice do udržitelnosti rozvoje, rovnosti, sociálního začleňování, vzdělání a odborné přípravy a zdraví.

| (8) | Globalizace, technologické změny a změna klimatu pravděpodobně dále zvýší propojenost a vzájemnou závislost světových ekonomik. Nedílnou a nevyhnutelnou součástí těchto změn je relokace pracovní síly. Mají-li být výhody z těchto změn rozděleny spravedlivě, je nabízení pomoci propuštěným pracovníkům a osobám ohroženým propuštěním nanejvýš důležité. Hlavními nástroji Unie pro pomoc postiženým pracovníkům jsou Evropský sociální fond plus (ESF+), jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady a jehož účelem je poskytovat pomoc předjímajícím způsobem, a EFG, jehož účelem je poskytovat pomoc reaktivním způsobem v případech významné restrukturalizace. Sdělení Komise ze dne 13. prosince 2013 nazvané „Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci“ je politickým nástrojem Unie, jenž stanoví rámec pro osvědčené postupy pro předjímání a řešení restrukturalizace podniků. Poskytuje komplexní rámec pro to, jakým způsobem mají být správnými politickými prostředky řešeny výzvy spojené s ekonomickým přizpůsobením a restrukturalizací a jejich dopad na zaměstnanost a sociální situaci. Rovněž vyzývá členské státy k využívání finančních prostředků Unie a vnitrostátního financování tak, aby se zajistilo, že lze účinněji zmírnit sociální dopad restrukturalizace, zejména nepříznivé dopady na zaměstnanost. |
| --- | --- |

(8)

Globalizace, technologické změny a změna klimatu pravděpodobně dále zvýší propojenost a vzájemnou závislost světových ekonomik. Nedílnou a nevyhnutelnou součástí těchto změn je relokace pracovní síly. Mají-li být výhody z těchto změn rozděleny spravedlivě, je nabízení pomoci propuštěným pracovníkům a osobám ohroženým propuštěním nanejvýš důležité. Hlavními nástroji Unie pro pomoc postiženým pracovníkům jsou Evropský sociální fond plus (ESF+), jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady a jehož účelem je poskytovat pomoc předjímajícím způsobem, a EFG, jehož účelem je poskytovat pomoc reaktivním způsobem v případech významné restrukturalizace. Sdělení Komise ze dne 13. prosince 2013 nazvané „Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci“ je politickým nástrojem Unie, jenž stanoví rámec pro osvědčené postupy pro předjímání a řešení restrukturalizace podniků. Poskytuje komplexní rámec pro to, jakým způsobem mají být správnými politickými prostředky řešeny výzvy spojené s ekonomickým přizpůsobením a restrukturalizací a jejich dopad na zaměstnanost a sociální situaci. Rovněž vyzývá členské státy k využívání finančních prostředků Unie a vnitrostátního financování tak, aby se zajistilo, že lze účinněji zmírnit sociální dopad restrukturalizace, zejména nepříznivé dopady na zaměstnanost.

| (9) | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (5) pro víceletý finanční rámec na období 2007–2013 (dále jen „fond“), byl zaveden, aby Unie mohla prokázat solidaritu s pracovníky postiženými propouštěním v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací. |
| --- | --- |

(9)

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (5) pro víceletý finanční rámec na období 2007–2013 (dále jen „fond“), byl zaveden, aby Unie mohla prokázat solidaritu s pracovníky postiženými propouštěním v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací.

| (10) | Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (6) jako součást plánu evropské hospodářské obnovy, který byl stanoven ve sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008, tak, aby se vztahovala i na pracovníky propuštěné bezprostředně v důsledku světové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

(10)

Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (6) jako součást plánu evropské hospodářské obnovy, který byl stanoven ve sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008, tak, aby se vztahovala i na pracovníky propuštěné bezprostředně v důsledku světové finanční a hospodářské krize.

| (11) | Po dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2014–2020 rozšířilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 (7) oblast působnosti dosavadního EFG tak, aby zahrnovala propouštění nejen v důsledku vážného narušení hospodářství, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, ale i v důsledku jakékoli nové celosvětové finanční a hospodářské krize. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (dále jen „finanční nařízení“) dále změnilo nařízení (EU) č. 1309/2013 mimo jiné zavedením pravidel umožňujících, aby se fond výjimečně vztahoval na kolektivní žádosti zahrnující malé a střední podniky nacházející se v jednom regionu a působící v různých hospodářských odvětvích vymezených na úrovni NACE Revize 2, pokud žádající členský stát prokáže, že tyto podniky jsou hlavním nebo jediným druhem podnikatelů v daném regionu. |
| --- | --- |

(11)

Po dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2014–2020 rozšířilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 (7) oblast působnosti dosavadního EFG tak, aby zahrnovala propouštění nejen v důsledku vážného narušení hospodářství, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, ale i v důsledku jakékoli nové celosvětové finanční a hospodářské krize. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (dále jen „finanční nařízení“) dále změnilo nařízení (EU) č. 1309/2013 mimo jiné zavedením pravidel umožňujících, aby se fond výjimečně vztahoval na kolektivní žádosti zahrnující malé a střední podniky nacházející se v jednom regionu a působící v různých hospodářských odvětvích vymezených na úrovni NACE Revize 2, pokud žádající členský stát prokáže, že tyto podniky jsou hlavním nebo jediným druhem podnikatelů v daném regionu.

| (12) | V reakci na možné vystoupení Spojeného království z Unie bez dohody o vystoupení bylo nařízení (EU) č. 1309/2013 změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1796 (9), které specifikovalo, že propouštění v důsledku takového vystoupení by spadalo do oblasti působnosti fondu. Jelikož Spojené království vystoupilo na základě dohody o vystoupení, uvedené nařízení se nepoužilo. |
| --- | --- |

(12)

V reakci na možné vystoupení Spojeného království z Unie bez dohody o vystoupení bylo nařízení (EU) č. 1309/2013 změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1796 (9), které specifikovalo, že propouštění v důsledku takového vystoupení by spadalo do oblasti působnosti fondu. Jelikož Spojené království vystoupilo na základě dohody o vystoupení, uvedené nařízení se nepoužilo.

| (13) | Komise provedla hodnocení fondu v polovině období, aby posoudila, jakým způsobem a do jaké míry fond dosahuje svých cílů. Ukázalo se, že fond je účinný a že je dosahováno vyšší míry opětovného zaměstnání propuštěných pracovníků než v předchozím programovém období. Při hodnocení bylo rovněž zjištěno, že fond vytváří unijní přidanou hodnotu. To platí zejména, pokud jde o jeho účinky na objem, tedy že pomoc z fondu nejen zvyšuje počet a různorodost nabízených služeb, ale též jejich stupeň intenzity. Kromě toho bylo každé použití prostředků fondu dobře viditelné a přímo ukazovalo veřejnosti přidanou hodnotu na úrovni Unie. Přesto byly zjištěny některé problémy. Postup pro uvolňování prostředků byl považován za přílišně zdlouhavý. Navíc řada členských států uvedla problémy při sestavování rozsáhlé podkladové analýzy události, jež byla příčinou propouštění. Problémy s finanční a institucionální kapacitou byly hlavním důvodem, který členské státy odrazoval od toho, aby požádaly o podporu z fondu. To mohlo být způsobeno prostě nedostatkem pracovní síly: členské státy v současnosti mohou žádat o technickou pomoc, pouze pokud provádějí podporu z fondu. Jelikož k propouštění může dojít nečekaně, je důležité zajistit, aby členské státy mohly reagovat okamžitě a aby mohly žádost podat neprodleně. Kromě toho se zdá, že v některých členských státech je nezbytné zintenzivnit budování institucionální kapacity, aby se zajistilo účinnější a efektivnější provádění případů EFG. Prahová hodnota 500 propuštěných pracovníků byla nadto kritizována jako příliš vysoká, zejména v méně obydlených regionech. |
| --- | --- |

(13)

Komise provedla hodnocení fondu v polovině období, aby posoudila, jakým způsobem a do jaké míry fond dosahuje svých cílů. Ukázalo se, že fond je účinný a že je dosahováno vyšší míry opětovného zaměstnání propuštěných pracovníků než v předchozím programovém období. Při hodnocení bylo rovněž zjištěno, že fond vytváří unijní přidanou hodnotu. To platí zejména, pokud jde o jeho účinky na objem, tedy že pomoc z fondu nejen zvyšuje počet a různorodost nabízených služeb, ale též jejich stupeň intenzity. Kromě toho bylo každé použití prostředků fondu dobře viditelné a přímo ukazovalo veřejnosti přidanou hodnotu na úrovni Unie. Přesto byly zjištěny některé problémy. Postup pro uvolňování prostředků byl považován za přílišně zdlouhavý. Navíc řada členských států uvedla problémy při sestavování rozsáhlé podkladové analýzy události, jež byla příčinou propouštění. Problémy s finanční a institucionální kapacitou byly hlavním důvodem, který členské státy odrazoval od toho, aby požádaly o podporu z fondu. To mohlo být způsobeno prostě nedostatkem pracovní síly: členské státy v současnosti mohou žádat o technickou pomoc, pouze pokud provádějí podporu z fondu. Jelikož k propouštění může dojít nečekaně, je důležité zajistit, aby členské státy mohly reagovat okamžitě a aby mohly žádost podat neprodleně. Kromě toho se zdá, že v některých členských státech je nezbytné zintenzivnit budování institucionální kapacity, aby se zajistilo účinnější a efektivnější provádění případů EFG. Prahová hodnota 500 propuštěných pracovníků byla nadto kritizována jako příliš vysoká, zejména v méně obydlených regionech.

| (14) | I nadále je důležitá úloha EFG jako flexibilního nástroje, který poskytuje pomoc pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání v důsledku rozsáhlé restrukturalizace, a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění důstojného a udržitelného opětovného zaměstnání pracovníků propuštěných v oblastech, v odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem k vzájemnému působení a k vzájemným dopadům otevřeného obchodu a hospodářského a finančního vývoje, jako jsou asymetrické hospodářské otřesy, technologické změny, digitalizace, významné změny v obchodních vztazích Unie nebo složení vnitřního trhu a jiných faktorů, například přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a vzhledem ke skutečnosti, že je čím dál tím těžší určit specifický faktor, který způsobuje propouštění, by uvolnění prostředků z EFG mělo být v budoucnu založeno pouze na značném dopadu restrukturalizace. Vzhledem k účelu EFG, jímž je poskytovat podporu v mimořádných situacích na doplnění více předjímající pomoci, již nabízí ESF+, by měl EFG zůstat flexibilním a zvláštním nástrojem mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 2. května 2018 nazvaném „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání – Víceletý finanční rámec na období 2021–2027“ a v jeho příloze. |
| --- | --- |

(14)

I nadále je důležitá úloha EFG jako flexibilního nástroje, který poskytuje pomoc pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání v důsledku rozsáhlé restrukturalizace, a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění důstojného a udržitelného opětovného zaměstnání pracovníků propuštěných v oblastech, v odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem k vzájemnému působení a k vzájemným dopadům otevřeného obchodu a hospodářského a finančního vývoje, jako jsou asymetrické hospodářské otřesy, technologické změny, digitalizace, významné změny v obchodních vztazích Unie nebo složení vnitřního trhu a jiných faktorů, například přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a vzhledem ke skutečnosti, že je čím dál tím těžší určit specifický faktor, který způsobuje propouštění, by uvolnění prostředků z EFG mělo být v budoucnu založeno pouze na značném dopadu restrukturalizace. Vzhledem k účelu EFG, jímž je poskytovat podporu v mimořádných situacích na doplnění více předjímající pomoci, již nabízí ESF+, by měl EFG zůstat flexibilním a zvláštním nástrojem mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 2. května 2018 nazvaném „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání – Víceletý finanční rámec na období 2021–2027“ a v jeho příloze.

| (15) | Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud má významná restrukturalizace značný dopad na místní nebo regionální hospodářství. Tento dopad by měl být určen minimálním počtem propuštěných pracovníků během konkrétního referenčního období. S přihlédnutím ke zjištěním hodnocení v polovině období by prahová hodnota měla být stanovena na 200 propuštěných pracovníků během referenčního období v délce čtyř měsíců (nebo šesti měsíců v případě určitých odvětví). Vzhledem k tomu, že vlny propouštění v různých odvětvích ve stejném regionu mají stejný značný dopad na místní trh práce, měly by být umožněny rovněž regionální žádosti. Na malých trzích práce, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, včetně nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, nebo za výjimečných okolností by mělo být možné žádost podat i při nižším počtu propuštěných pracovníků. Obecně by členské státy neměly podávat své žádosti o pomoc z EFG později než dvanáct týdnů po konci referenčního období. Aby se však zabránilo nedostatku finančních prostředků z důvodu, že toto nařízení vstoupí v platnost až po 1. lednu 2021, a poskytla se právní jistota, měl by být běh této lhůty od 1. ledna 2021 do dne vstupu tohoto nařízení v platnost zastaven. |
| --- | --- |

(15)

Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud má významná restrukturalizace značný dopad na místní nebo regionální hospodářství. Tento dopad by měl být určen minimálním počtem propuštěných pracovníků během konkrétního referenčního období. S přihlédnutím ke zjištěním hodnocení v polovině období by prahová hodnota měla být stanovena na 200 propuštěných pracovníků během referenčního období v délce čtyř měsíců (nebo šesti měsíců v případě určitých odvětví). Vzhledem k tomu, že vlny propouštění v různých odvětvích ve stejném regionu mají stejný značný dopad na místní trh práce, měly by být umožněny rovněž regionální žádosti. Na malých trzích práce, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, včetně nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, nebo za výjimečných okolností by mělo být možné žádost podat i při nižším počtu propuštěných pracovníků. Obecně by členské státy neměly podávat své žádosti o pomoc z EFG později než dvanáct týdnů po konci referenčního období. Aby se však zabránilo nedostatku finančních prostředků z důvodu, že toto nařízení vstoupí v platnost až po 1. lednu 2021, a poskytla se právní jistota, měl by být běh této lhůty od 1. ledna 2021 do dne vstupu tohoto nařízení v platnost zastaven.

| (16) | Finanční prostředky z EFG, jehož účelem je pomáhat v případech významné restrukturalizace, by neměly být uvolněny v případě propouštění ve veřejném sektoru, které je důsledkem rozpočtových škrtů. Z EFG by nicméně mělo být možné podporovat pracovníky propuštěné z podniků působících na konkurenčním trhu, které subjektům financovaným z veřejných prostředků, jichž se dotkly rozpočtové škrty, dodávají zboží nebo poskytují služby. Mělo by být také možné z EFG podporovat samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku rozpočtových škrtů. |
| --- | --- |

(16)

Finanční prostředky z EFG, jehož účelem je pomáhat v případech významné restrukturalizace, by neměly být uvolněny v případě propouštění ve veřejném sektoru, které je důsledkem rozpočtových škrtů. Z EFG by nicméně mělo být možné podporovat pracovníky propuštěné z podniků působících na konkurenčním trhu, které subjektům financovaným z veřejných prostředků, jichž se dotkly rozpočtové škrty, dodávají zboží nebo poskytují služby. Mělo by být také možné z EFG podporovat samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku rozpočtových škrtů.

| (17) | Jako výraz solidarity Unie s nezaměstnanými by měla být míra spolufinancování EFG jakožto reaktivního fondu sladěna s nejvyšší mírou spolufinancování ESF+ jakožto proaktivního fondu v dotčeném členském státě, ale v žádném případě by neměla být nižší než 60 %. |
| --- | --- |

(17)

Jako výraz solidarity Unie s nezaměstnanými by měla být míra spolufinancování EFG jakožto reaktivního fondu sladěna s nejvyšší mírou spolufinancování ESF+ jakožto proaktivního fondu v dotčeném členském státě, ale v žádném případě by neměla být nižší než 60 %.

| (18) | Část rozpočtu Unie určenou na EFG by měla provádět Komise ve sdíleném řízení s členskými státy ve smyslu finančního nařízení. Proto by při provádění EFG ve sdíleném řízení měly Komise a členské státy dodržovat zásady uvedené ve finančním nařízení, jako jsou řádné finanční řízení, transparentnost a zákaz diskriminace. |
| --- | --- |

(18)

Část rozpočtu Unie určenou na EFG by měla provádět Komise ve sdíleném řízení s členskými státy ve smyslu finančního nařízení. Proto by při provádění EFG ve sdíleném řízení měly Komise a členské státy dodržovat zásady uvedené ve finančním nařízení, jako jsou řádné finanční řízení, transparentnost a zákaz diskriminace.

| (19) | Evropské středisko pro monitorování změn, působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek v Dublinu, pomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace, technologických a environmentálních změn, restrukturalizace a využívání EFG. Denně aktualizovaný Evropský monitor pro restrukturalizaci sleduje pomocí sítě národních zpravodajů zprávy o případech rozsáhlé restrukturalizace v celé Unii. Mohl by napomoci identifikovat možné případy, kdy je třeba použít prostředky EFG, již v rané fázi. |
| --- | --- |

(19)

Evropské středisko pro monitorování změn, působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek v Dublinu, pomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace, technologických a environmentálních změn, restrukturalizace a využívání EFG. Denně aktualizovaný Evropský monitor pro restrukturalizaci sleduje pomocí sítě národních zpravodajů zprávy o případech rozsáhlé restrukturalizace v celé Unii. Mohl by napomoci identifikovat možné případy, kdy je třeba použít prostředky EFG, již v rané fázi.

| (20) | Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu svého pracovněprávního vztahu. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za možné příjemce z EFG pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu svého pracovněprávního vztahu. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za možné příjemce z EFG pro účely tohoto nařízení.

| (21) | Finanční příspěvky z EFG by měly být primárně směřovány na aktivní opatření politiky trhu práce a individualizované služby, jejichž cílem je rychle důstojně a udržitelně opětovně zaměstnat příjemce v jejich původním odvětví činnosti či mimo ně a současně je připravit pro zelenější a digitální evropskou ekonomiku. Cílem podpory by mělo rovněž být podněcování samostatné výdělečné činnosti a zakládání podniků, a to i prostřednictvím zakládání družstev. Opatření by měla odrážet výhledové potřeby místního nebo regionálního trhu práce. V relevantních případech by však měla být rovněž podporována mobilita propuštěných pracovníků s cílem přispět k nalezení nového zaměstnání jinde. Zvláštní důraz by měl být kladen na šíření dovedností potřebných v digitální éře a tam, kde je to vhodné, na překonávání genderových stereotypů v zaměstnání. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaných balíčků individualizovaných služeb by mělo být omezeno. Opatření podporovaná z EFG by neměla nahrazovat pasivní opatření sociální ochrany. Zaměstnavatelé by mohli být vybízeni k účasti na vnitrostátním spolufinancování opatření podporovaných z EFG nad rámec opatření, která jsou povinni poskytovat podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv. |
| --- | --- |

(21)

Finanční příspěvky z EFG by měly být primárně směřovány na aktivní opatření politiky trhu práce a individualizované služby, jejichž cílem je rychle důstojně a udržitelně opětovně zaměstnat příjemce v jejich původním odvětví činnosti či mimo ně a současně je připravit pro zelenější a digitální evropskou ekonomiku. Cílem podpory by mělo rovněž být podněcování samostatné výdělečné činnosti a zakládání podniků, a to i prostřednictvím zakládání družstev. Opatření by měla odrážet výhledové potřeby místního nebo regionálního trhu práce. V relevantních případech by však měla být rovněž podporována mobilita propuštěných pracovníků s cílem přispět k nalezení nového zaměstnání jinde. Zvláštní důraz by měl být kladen na šíření dovedností potřebných v digitální éře a tam, kde je to vhodné, na překonávání genderových stereotypů v zaměstnání. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaných balíčků individualizovaných služeb by mělo být omezeno. Opatření podporovaná z EFG by neměla nahrazovat pasivní opatření sociální ochrany. Zaměstnavatelé by mohli být vybízeni k účasti na vnitrostátním spolufinancování opatření podporovaných z EFG nad rámec opatření, která jsou povinni poskytovat podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv.

| (22) | Při provádění a koncipování koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jehož cílem je usnadnit opětovné zaměstnání cílových příjemců, by se členské státy měly zaměřit na cíle digitální agendy a strategie pro jednotný digitální trh. Zvláštní pozornost by měla být věnována rozdílům v odměňování žen a mužů v odvětvích informačních a komunikačních technologií (IKT) a přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM) podporou konverze a rekvalifikace žen do těchto odvětví. Při provádění a koncipování koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by členské státy měly usilovat o zvýšení zastoupení méně zastoupeného genderu a přispět tak ke snížení genderových rozdílů v odměňování a důchodech. |
| --- | --- |

(22)

Při provádění a koncipování koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jehož cílem je usnadnit opětovné zaměstnání cílových příjemců, by se členské státy měly zaměřit na cíle digitální agendy a strategie pro jednotný digitální trh. Zvláštní pozornost by měla být věnována rozdílům v odměňování žen a mužů v odvětvích informačních a komunikačních technologií (IKT) a přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM) podporou konverze a rekvalifikace žen do těchto odvětví. Při provádění a koncipování koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by členské státy měly usilovat o zvýšení zastoupení méně zastoupeného genderu a přispět tak ke snížení genderových rozdílů v odměňování a důchodech.

| (23) | Vzhledem ke skutečnosti, že digitální transformace ekonomiky vyžaduje určitou úroveň digitální kompetence pracovní síly, mělo by být šíření dovedností potřebných v digitální éře považováno za horizontální prvek jakéhokoli nabízeného koordinovaného balíčku individualizovaných služeb. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem ke skutečnosti, že digitální transformace ekonomiky vyžaduje určitou úroveň digitální kompetence pracovní síly, mělo by být šíření dovedností potřebných v digitální éře považováno za horizontální prvek jakéhokoli nabízeného koordinovaného balíčku individualizovaných služeb.

| (24) | Při vypracovávání aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispívají k zaměstnatelnosti příjemců. Členské státy by měly usilovat o to, aby byl co největší počet příjemců účastnících se těchto opatření co nejdříve a do šesti měsíců od konce prováděcího období udržitelně opětovně zaměstnán. Koncepce koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by měla případně zohlednit důvody propouštění a předjímat perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl být v souladu s přechodem na udržitelné hospodářství účinně využívající zdroje. |
| --- | --- |

(24)

Při vypracovávání aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispívají k zaměstnatelnosti příjemců. Členské státy by měly usilovat o to, aby byl co největší počet příjemců účastnících se těchto opatření co nejdříve a do šesti měsíců od konce prováděcího období udržitelně opětovně zaměstnán. Koncepce koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by měla případně zohlednit důvody propouštění a předjímat perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl být v souladu s přechodem na udržitelné hospodářství účinně využívající zdroje.

| (25) | Při vypracovávání aktivních opatření politiky trhu práce by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům, včetně osob se zdravotním postižením, osob se závislými rodinnými příslušníky, mladých a starších nezaměstnaných osob, osob s nízkou kvalifikací, osob z rodin migrantů a osob ohrožených chudobou, vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají se specifickými problémy. Při provádění EFG by nicméně měly být dodržovány a prosazovány zásady genderové rovnosti a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny v evropském pilíři sociálních práv. |
| --- | --- |

(25)

Při vypracovávání aktivních opatření politiky trhu práce by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům, včetně osob se zdravotním postižením, osob se závislými rodinnými příslušníky, mladých a starších nezaměstnaných osob, osob s nízkou kvalifikací, osob z rodin migrantů a osob ohrožených chudobou, vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají se specifickými problémy. Při provádění EFG by nicméně měly být dodržovány a prosazovány zásady genderové rovnosti a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny v evropském pilíři sociálních práv.

| (26) | Pro účinnou a rychlou podporu příjemců by měly členské státy učinit vše pro to, aby žádosti o finanční příspěvek z EFG, které podávají, byly úplné. Potřebuje-li Komise pro posouzení žádosti další informace, měla by být pro jejich poskytnutí stanovena lhůta. Členské státy i orgány Unie by měly usilovat o co nejrychlejší zpracování žádostí. |
| --- | --- |

(26)

Pro účinnou a rychlou podporu příjemců by měly členské státy učinit vše pro to, aby žádosti o finanční příspěvek z EFG, které podávají, byly úplné. Potřebuje-li Komise pro posouzení žádosti další informace, měla by být pro jejich poskytnutí stanovena lhůta. Členské státy i orgány Unie by měly usilovat o co nejrychlejší zpracování žádostí.

| (27) | V zájmu příjemců a orgánů odpovědných za provádění opatření by žádající členský stát měl všechny subjekty zapojené do zpracovávání žádostí průběžně informovat o zpracovávání žádosti a měl by je zapojit během provádění opatření, kdykoli je to možné. |
| --- | --- |

(27)

V zájmu příjemců a orgánů odpovědných za provádění opatření by žádající členský stát měl všechny subjekty zapojené do zpracovávání žádostí průběžně informovat o zpracovávání žádosti a měl by je zapojit během provádění opatření, kdykoli je to možné.

| (28) | V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají příjemci k dispozici v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat. |
| --- | --- |

(28)

V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají příjemci k dispozici v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat.

| (29) | Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků. Členské státy a zúčastněné strany EFG by měly zvyšovat povědomí o dosažených výsledcích financování z prostředků Unie a informovat veřejnost. Činnosti související s transparentností a komunikací mají zásadní význam pro zviditelňování činnosti Unie v praxi a měly by vycházet z přesných a aktuálních informací. Za účelem propagace EFG a prokázání jeho přidané hodnoty v rámci rozpočtu Unie by měly být orgánům, institucím nebo agenturám Unie na požádání zpřístupněny komunikační a propagační materiály vytvořené členskými státy. Unii by proto měla být udělena bezúplatná, nevýhradní a neodvolatelná licence k používání tohoto materiálu a veškerá s ním spojená dříve vzniklá práva. |
| --- | --- |

(29)

Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků. Členské státy a zúčastněné strany EFG by měly zvyšovat povědomí o dosažených výsledcích financování z prostředků Unie a informovat veřejnost. Činnosti související s transparentností a komunikací mají zásadní význam pro zviditelňování činnosti Unie v praxi a měly by vycházet z přesných a aktuálních informací. Za účelem propagace EFG a prokázání jeho přidané hodnoty v rámci rozpočtu Unie by měly být orgánům, institucím nebo agenturám Unie na požádání zpřístupněny komunikační a propagační materiály vytvořené členskými státy. Unii by proto měla být udělena bezúplatná, nevýhradní a neodvolatelná licence k používání tohoto materiálu a veškerá s ním spojená dříve vzniklá práva.

| (30) | Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé pro finanční příspěvek z EFG buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členskému státu vzniknou administrativní výdaje při provádění EFG. |
| --- | --- |

(30)

Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé pro finanční příspěvek z EFG buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členskému státu vzniknou administrativní výdaje při provádění EFG.

| (31) | K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby. |
| --- | --- |

(31)

K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby.

| (32) | Rozpočtový rámec EFG určují víceletý finanční rámec na období 2021–2027 a interinstitucionální dohoda ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (10). |
| --- | --- |

(32)

Rozpočtový rámec EFG určují víceletý finanční rámec na období 2021–2027 a interinstitucionální dohoda ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (10).

| (33) | V zájmu příjemců by měla být pomoc poskytována co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které jsou zapojeny do rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke zkrácení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG. |
| --- | --- |

(33)

V zájmu příjemců by měla být pomoc poskytována co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které jsou zapojeny do rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke zkrácení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

| (34) | Malé a střední podniky jsou páteří ekonomiky Unie. Propagace podnikání a podpora malých a středních podniků je proto klíčem k zajištění hospodářského růstu, inovací, vytváření pracovních míst a sociální integrace. Unie podnikání aktivně podporuje tím, že vybízí občany, aby začali podnikat. V případě významné restrukturalizace by mělo být možné poskytnout propuštěným pracovníkům pomoc se zahájením vlastního podnikání. Jestliže určitý podnik ukončil činnost, mělo by také být možné propuštěným pracovníkům pomoci při převzetí některých nebo všech činností jejich bývalého zaměstnavatele. |
| --- | --- |

(34)

Malé a střední podniky jsou páteří ekonomiky Unie. Propagace podnikání a podpora malých a středních podniků je proto klíčem k zajištění hospodářského růstu, inovací, vytváření pracovních míst a sociální integrace. Unie podnikání aktivně podporuje tím, že vybízí občany, aby začali podnikat. V případě významné restrukturalizace by mělo být možné poskytnout propuštěným pracovníkům pomoc se zahájením vlastního podnikání. Jestliže určitý podnik ukončil činnost, mělo by také být možné propuštěným pracovníkům pomoci při převzetí některých nebo všech činností jejich bývalého zaměstnavatele.

| (35) | Pro účely transparentnosti a poskytování informací by členské státy měly v závěrečných zprávách zveřejnit podrobnosti o jakékoli státní podpoře nebo finančních prostředcích Unie, jež podnik, který pracovníky propustil, obdržel v pěti letech předcházejících zprávě. Tento požadavek by se však neměl vztahovat na mikropodniky a malé a střední podniky, zejména na začínající („start-ups“) a rychle se rozvíjející („scale-ups“) podniky, aby se zamezilo nepřiměřené administrativní zátěži pro členské státy, zejména v případě odvětvových žádostí o podporu z EFG, které se týkají více než jednoho mikropodniku nebo malého nebo středního podniku. |
| --- | --- |

(35)

Pro účely transparentnosti a poskytování informací by členské státy měly v závěrečných zprávách zveřejnit podrobnosti o jakékoli státní podpoře nebo finančních prostředcích Unie, jež podnik, který pracovníky propustil, obdržel v pěti letech předcházejících zprávě. Tento požadavek by se však neměl vztahovat na mikropodniky a malé a střední podniky, zejména na začínající („start-ups“) a rychle se rozvíjející („scale-ups“) podniky, aby se zamezilo nepřiměřené administrativní zátěži pro členské státy, zejména v případě odvětvových žádostí o podporu z EFG, které se týkají více než jednoho mikropodniku nebo malého nebo středního podniku.

| (36) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (11) by měl být EFG hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má EFG účinky v praxi. |
| --- | --- |

(36)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (11) by měl být EFG hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má EFG účinky v praxi.

| (37) | Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě monitorovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by dotčené členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG. |
| --- | --- |

(37)

Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě monitorovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by dotčené členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG.

| (38) | Členské státy by měly Komisi při provádění hodnocení podporovat tím, že poskytnou relevantní údaje, které mají k dispozici. |
| --- | --- |

(38)

Členské státy by měly Komisi při provádění hodnocení podporovat tím, že poskytnou relevantní údaje, které mají k dispozici.

| (39) | Aby se usnadnila budoucí hodnocení, měl by být po provedení každého finančního příspěvku z EFG proveden průzkum mezi příjemci. Ten by měl být účastníkům otevřen po dobu nejméně čtyř týdnů a měl by být zahájen během šestého měsíce po konci prováděcího období. Členské státy by měly být Komisi při provádění tohoto průzkumu nápomocny a účast příjemců podpořit tím, že zašlou výzvu k účasti a alespoň jednu upomínku. Členské státy by měly Komisi informovat o tom, jak příjemce kontaktovaly. Komise by měla shromážděné údaje použít pro účely hodnocení. Aby byla zajištěna porovnatelnost mezi jednotlivými případy, měla by Komise v úzké spolupráci s členskými státy navrhnout formát průzkumu mezi příjemci a zajistit jeho překlad do všech úředních jazyků orgánů Unie. |
| --- | --- |

(39)

Aby se usnadnila budoucí hodnocení, měl by být po provedení každého finančního příspěvku z EFG proveden průzkum mezi příjemci. Ten by měl být účastníkům otevřen po dobu nejméně čtyř týdnů a měl by být zahájen během šestého měsíce po konci prováděcího období. Členské státy by měly být Komisi při provádění tohoto průzkumu nápomocny a účast příjemců podpořit tím, že zašlou výzvu k účasti a alespoň jednu upomínku. Členské státy by měly Komisi informovat o tom, jak příjemce kontaktovaly. Komise by měla shromážděné údaje použít pro účely hodnocení. Aby byla zajištěna porovnatelnost mezi jednotlivými případy, měla by Komise v úzké spolupráci s členskými státy navrhnout formát průzkumu mezi příjemci a zajistit jeho překlad do všech úředních jazyků orgánů Unie.

| (40) | V souladu s cílem odstranit nerovnosti a prosazovat rovnost mužů a žen by analýzy a zprávy týkající se EFG měly zahrnovat informace rozčleněné podle genderu. |
| --- | --- |

(40)

V souladu s cílem odstranit nerovnosti a prosazovat rovnost mužů a žen by analýzy a zprávy týkající se EFG měly zahrnovat informace rozčleněné podle genderu.

| (41) | V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven seznam ukazatelů pro účely monitorování využívání EFG, a zejména pokroku při dosahování jeho cílů. V případě potřeby může Komise předložit legislativní návrh změny těchto ukazatelů. |
| --- | --- |

(41)

V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven seznam ukazatelů pro účely monitorování využívání EFG, a zejména pokroku při dosahování jeho cílů. V případě potřeby může Komise předložit legislativní návrh změny těchto ukazatelů.

| (42) | Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s relevantními ustanoveními finančního nařízení. Členské státy by měly způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG odůvodnit. Vzhledem ke krátkému období pro provádění intervencí EFG by povinnost podávat zprávy měla zohledňovat zvláštní povahu těchto intervencí. |
| --- | --- |

(42)

Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s relevantními ustanoveními finančního nařízení. Členské státy by měly způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG odůvodnit. Vzhledem ke krátkému období pro provádění intervencí EFG by povinnost podávat zprávy měla zohledňovat zvláštní povahu těchto intervencí.

| (43) | Členské státy by měly předcházet veškerým nesrovnalostem, včetně podvodů, na straně příjemců, tyto nesrovnalosti odhalovat a účinně je řešit. Kromě toho má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (13) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením Rady (EU) 2017/1939 (15) má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (16).
  Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření, aby všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovaly na ochraně finančních zájmů Unie, udělily Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistily, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Členské státy by měly Komisi podávat zprávy o zjištěných nesrovnalostech včetně podvodů a o následných opatřeních reagujících na tyto nesrovnalosti a na vyšetřování provedené OLAFem. Členské státy by měly spolupracovat s Komisí, OLAFem, Účetním dvorem a v příslušných případech s Úřadem evropského veřejného žalobce v souladu s čl. 63 odst. 2 písm. d) finančního nařízení ve všech záležitostech týkajících se podezření na podvod nebo zjištěných podvodů. |
| --- | --- |

(43)

Členské státy by měly předcházet veškerým nesrovnalostem, včetně podvodů, na straně příjemců, tyto nesrovnalosti odhalovat a účinně je řešit. Kromě toho má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (13) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením Rady (EU) 2017/1939 (15) má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (16).

Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření, aby všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovaly na ochraně finančních zájmů Unie, udělily Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistily, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Členské státy by měly Komisi podávat zprávy o zjištěných nesrovnalostech včetně podvodů a o následných opatřeních reagujících na tyto nesrovnalosti a na vyšetřování provedené OLAFem. Členské státy by měly spolupracovat s Komisí, OLAFem, Účetním dvorem a v příslušných případech s Úřadem evropského veřejného žalobce v souladu s čl. 63 odst. 2 písm. d) finančního nařízení ve všech záležitostech týkajících se podezření na podvod nebo zjištěných podvodů.

| (44) | V zájmu posílení ochrany rozpočtu Unie by Komise měla zpřístupnit integrované a interoperabilní informace a monitorovací systém, včetně jednotného nástroje pro vytěžování dat a hodnocení rizik umožňujícího přístup k relevantním údajům a jejich analýzu, a měla by vybízet k jeho využívání pro účely obecného užití členskými státy. |
| --- | --- |

(44)

V zájmu posílení ochrany rozpočtu Unie by Komise měla zpřístupnit integrované a interoperabilní informace a monitorovací systém, včetně jednotného nástroje pro vytěžování dat a hodnocení rizik umožňujícího přístup k relevantním údajům a jejich analýzu, a měla by vybízet k jeho využívání pro účely obecného užití členskými státy.

| (45) | Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(45)

Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (46) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a se závazkem dosahovat cílů OSN pro udržitelný rozvoj by opatření podle tohoto nařízení měla přispívat k dosažení cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice vynakládat 7,5 % rozpočtu Unie v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027 na biologickou rozmanitost, přičemž se zohlední, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. |
| --- | --- |

(46)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a se závazkem dosahovat cílů OSN pro udržitelný rozvoj by opatření podle tohoto nařízení měla přispívat k dosažení cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice vynakládat 7,5 % rozpočtu Unie v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027 na biologickou rozmanitost, přičemž se zohlední, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají.

| (47) | Aby bylo možné lépe monitorovat využívání EFG, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění tohoto nařízení stanovením kritérií pro určení případů nesrovnalostí, které mají být oznámeny, a údajů, které mají členské státy poskytovat za účelem předcházení nesrovnalostem včetně podvodů, jejich odhalování a nápravy a vrácení neoprávněně vyplacených částek s případnými úroky z prodlení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(47)

Aby bylo možné lépe monitorovat využívání EFG, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění tohoto nařízení stanovením kritérií pro určení případů nesrovnalostí, které mají být oznámeny, a údajů, které mají členské státy poskytovat za účelem předcházení nesrovnalostem včetně podvodů, jejich odhalování a nápravy a vrácení neoprávněně vyplacených částek s případnými úroky z prodlení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (48) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku, pokud jde o průběh průzkumů mezi příjemci a formát pro podávání zpráv o nesrovnalostech, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(48)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku, pokud jde o průběh průzkumů mezi příjemci a formát pro podávání zpráv o nesrovnalostech, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17).

| (49) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(49)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (50) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 je nezbytné stanovit, že se toto nařízení použije od začátku rozpočtového roku 2021. Komise by však měla zahájit rozpočtový proces až po vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(50)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 je nezbytné stanovit, že se toto nařízení použije od začátku rozpočtového roku 2021. Komise by však měla zahájit rozpočtový proces až po vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (51) | Nařízení (EU) č. 1309/2013 by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(51)

Nařízení (EU) č. 1309/2013 by proto mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) na období víceletého finančního rámce 2021–2027.

Stanoví se jím cíle EFG, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování, včetně žádostí členských států o finanční příspěvky z EFG na opatření zaměřená na příjemce uvedené v článku 6.

2.   V souladu s článkem 4 poskytuje EFG podporu propuštěným pracovníkům a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v případech významné restrukturalizace.

Článek 2

Úloha a cíle

1.   EFG podporuje socioekonomické transformace způsobené globalizací a technologickými a environmentálními změnami tím, že pomáhá propuštěným pracovníkům a samostatně výdělečným osobám, které přestaly vykonávat svou činnost, přizpůsobit se strukturálním změnám. EFG představuje fond pro mimořádné události, který funguje reaktivně. EFG tak přispívá k uplatňování zásad stanovených v evropském pilíři sociálních práv a upevňuje sociální a hospodářskou soudržnost mezi regiony a mezi členskými státy.

2.   Cíli EFG je projevit solidaritu a podporovat důstojnou a udržitelnou zaměstnanost v Unii nabídkou pomoci v případech významné restrukturalizace, zejména těch způsobených výzvami souvisejícími s globalizací, jako jsou změny ve struktuře světového obchodu, obchodní spory, významné změny v obchodních vztazích Unie nebo ve skladbě vnitřního trhu a finanční nebo hospodářské krize, jakož i přechod na nízkouhlíkové hospodářství, či v důsledku digitalizace nebo automatizace. EFG podporuje příjemce, aby se co nejdříve navrátili do důstojného a udržitelného zaměstnání. Zvláštní důraz je kladen na opatření, jež pomáhají nejvíce znevýhodněným skupinám.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „propuštěným pracovníkem“ pracovník, bez ohledu na typ nebo trvání pracovněprávního vztahu, jehož pracovněprávní vztah je předčasně ukončen pro nadbytečnost, nebo jehož pracovněprávní vztah není obnoven z ekonomických důvodů; |
| --- | --- |

1)

„propuštěným pracovníkem“ pracovník, bez ohledu na typ nebo trvání pracovněprávního vztahu, jehož pracovněprávní vztah je předčasně ukončen pro nadbytečnost, nebo jehož pracovněprávní vztah není obnoven z ekonomických důvodů;

| 2) | „osobou samostatně výdělečně činnou“ fyzická osoba, která zaměstnává méně než deset pracovníků; |
| --- | --- |

2)

„osobou samostatně výdělečně činnou“ fyzická osoba, která zaměstnává méně než deset pracovníků;

| 3) | „příjemcem“ fyzická osoba, která se účastní opatření spolufinancovaných z EFG; |
| --- | --- |

3)

„příjemcem“ fyzická osoba, která se účastní opatření spolufinancovaných z EFG;

| 4) | „nesrovnalostí“ jakékoli porušení použitelného práva vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění EFG, v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by z něj byl uhrazen neoprávněný výdaj; |
| --- | --- |

4)

„nesrovnalostí“ jakékoli porušení použitelného práva vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění EFG, v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by z něj byl uhrazen neoprávněný výdaj;

| 5) | „prováděcím obdobím“ období, jež začíná dny uvedenými v čl. 8 odst. 7 písm. j) a končí 24 měsíců ode dne vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 2 v platnost. |
| --- | --- |

5)

„prováděcím obdobím“ období, jež začíná dny uvedenými v čl. 8 odst. 7 písm. j) a končí 24 měsíců ode dne vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 2 v platnost.

Článek 4

Kritéria pro pomoc

1.   Členské státy mohou požádat o finanční příspěvky z EFG na opatření zaměřená na propuštěné pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné v souladu s tímto článkem.

2.   V případě významné restrukturalizace se finanční příspěvek z EFG poskytne, pokud nastane jedna z těchto okolností:

| a) | ukončení činnosti, které se týká nejméně 200 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce čtyř měsíců v jednom podniku v členském státě, včetně případů, kdy se toto ukončení činnosti týká jeho dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou jeho odběrateli; |
| --- | --- |

a)

ukončení činnosti, které se týká nejméně 200 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce čtyř měsíců v jednom podniku v členském státě, včetně případů, kdy se toto ukončení činnosti týká jeho dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou jeho odběrateli;

| b) | ukončení činnosti, které se týká nejméně 200 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce šesti měsíců, zejména v malých a středních podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných nejméně 200; |
| --- | --- |

b)

ukončení činnosti, které se týká nejméně 200 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce šesti měsíců, zejména v malých a středních podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných nejméně 200;

| c) | ukončení činnosti, které se týká nejméně 200 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce čtyř měsíců, zejména v malých a středních podnicích působících ve stejných nebo v různých hospodářských odvětvích definovaných na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se ve stejném regionu vymezeném na úrovni NUTS 2. |
| --- | --- |

c)

ukončení činnosti, které se týká nejméně 200 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce čtyř měsíců, zejména v malých a středních podnicích působících ve stejných nebo v různých hospodářských odvětvích definovaných na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se ve stejném regionu vymezeném na úrovni NUTS 2.

3.   V případě malých trhů práce, zejména pokud jde o žádosti týkající se malých a středních podniků, se žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku považuje za přípustnou, i když kritéria uvedená v odstavci 2 nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální nebo národní hospodářství a pokud to žádající členský stát řádně odůvodní. Žádající členský stát v takových případech uvede, která z kritérií pro pomoc stanovených v odstavci 2 nejsou zcela splněna.

4.   Za mimořádných okolností se odstavec 3 použije i na jiné než malé trhy práce. Celkový objem poskytnutých finančních příspěvků v takových případech nesmí přesáhnout 15 % ročního stropu EFG.

5.   Příspěvky z EFG se neuvolní, jsou-li v důsledku rozpočtových škrtů členského státu propuštěni pracovníci veřejného sektoru.

Článek 5

Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

Žádající členský stát uvede způsob používaný pro stanovení počtu propuštěných pracovníků a samostatně výdělečných osob pro účely článku 4 k jednomu nebo několika z těchto dní:

| a) | ke dni, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (18) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci návrhy na hromadné propouštění; |
| --- | --- |

a)

ke dni, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (18) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci návrhy na hromadné propouštění;

| b) | ke dni jednotlivé výpovědi z pracovněprávního vztahu, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovněprávní vztah; |
| --- | --- |

b)

ke dni jednotlivé výpovědi z pracovněprávního vztahu, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovněprávní vztah;

| c) | ke dni skutečného skončení pracovněprávního vztahu nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání; |
| --- | --- |

c)

ke dni skutečného skončení pracovněprávního vztahu nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání;

| d) | ke dni ukončení přidělení pracovníka podniku, který jeho práci využíval; |
| --- | --- |

d)

ke dni ukončení přidělení pracovníka podniku, který jeho práci využíval;

| e) | v případě osoby samostatně výdělečně činné ke dni, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost. |
| --- | --- |

e)

v případě osoby samostatně výdělečně činné ke dni, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.

V případech uvedených v prvním pododstavci písm. a) tohoto článku žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 4 předtím, než Komise dokončí posouzení.

Článek 6

Způsobilí příjemci

Žádající členský stát může v souladu s článkem 7 poskytnout způsobilým příjemcům koordinovaný balíček individualizovaných služeb spolufinancovaných z EFG (dále jen „koordinovaný balíček“). Mezi způsobilé příjemce mohou patřit:

| a) | propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, jejichž počet byl stanoven v souladu s článkem 5, za referenční období stanovená v čl. 4 odst. 1 až 4; |
| --- | --- |

a)

propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, jejichž počet byl stanoven v souladu s článkem 5, za referenční období stanovená v čl. 4 odst. 1 až 4;

| b) | propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, jejichž počet byl stanoven v souladu s článkem 5 a mimo referenční období stanovené v článku 4, totiž šest měsíců před začátkem referenčního období nebo v období mezi koncem referenčního období a dnem předcházejícím dni, kdy Komise dokončí posouzení. |
| --- | --- |

b)

propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, jejichž počet byl stanoven v souladu s článkem 5 a mimo referenční období stanovené v článku 4, totiž šest měsíců před začátkem referenčního období nebo v období mezi koncem referenčního období a dnem předcházejícím dni, kdy Komise dokončí posouzení.

Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) se považují za způsobilé příjemce, pokud lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.

Článek 7

Způsobilá opatření

1.   Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření politiky trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku, jež mají usnadnit opětovné zaměstnání cílových příjemců, zejména těch nejvíce znevýhodněných, nebo jim usnadnit zahájení samostatné výdělečné činnosti.

2.   Vzhledem k významu dovedností požadovaných v digitální průmyslové éře a v hospodářství účinně využívajícím zdroje se šíření těchto dovedností považuje za horizontální prvek pro koncipování koordinovaných balíčků. Potřeba a úroveň odborné přípravy se přizpůsobí kvalifikacím a dovednostem každého příjemce.

Součástí koordinovaného balíčku může být:

| a) | individualizovaná odborná příprava a rekvalifikace, a to i s ohledem na informační a komunikační technologie a další dovednosti požadované v digitální éře, certifikace získaných znalostí a dovedností, individuální asistenční služby při hledání zaměstnání a činnosti zaměřené na určité skupiny, profesní poradenství, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, pomoc pro výkon samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků, převzetí podniků zaměstnanci a činnosti spolupráce; |
| --- | --- |

a)

individualizovaná odborná příprava a rekvalifikace, a to i s ohledem na informační a komunikační technologie a další dovednosti požadované v digitální éře, certifikace získaných znalostí a dovedností, individuální asistenční služby při hledání zaměstnání a činnosti zaměřené na určité skupiny, profesní poradenství, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, pomoc pro výkon samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků, převzetí podniků zaměstnanci a činnosti spolupráce;

| b) | zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, příspěvky na péči o dítě, příspěvky na odbornou přípravu, denní příspěvky a náhrady pro pečovatele. |
| --- | --- |

b)

zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, příspěvky na péči o dítě, příspěvky na odbornou přípravu, denní příspěvky a náhrady pro pečovatele.

Náklady na opatření podle druhého pododstavce písm. b) nesmějí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček.

Investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nesmějí překročit 22 000 EUR na jednoho příjemce.

Koncepce koordinovaného balíčku předjímá budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček musí být slučitelný s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje, zaměřovat se na šíření dovedností potřebných v digitální průmyslové éře a zohledňovat poptávku na místním trhu práce.

3.   Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření:

| a) | zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 2 druhém pododstavci písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě; |
| --- | --- |

a)

zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 2 druhém pododstavci písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě;

| b) | opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají podniky. |
| --- | --- |

b)

opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají podniky.

Opatření podporovaná z EFG nesmějí nahrazovat pasivní opatření sociální ochrany.

4.   Koordinovaný balíček se vypracuje na základě konzultace s cílovými příjemci, jejich zástupci nebo sociálními partnery, podle okolností.

5.   Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti.

Článek 8

Žádosti

1.   Žádající členský stát podá Komisi žádost o finanční příspěvek z EFG do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 4 odst. 2, 3 nebo 4.

2.   Běh lhůty uvedené v odstavci 1 se staví od 1. ledna 2021 do ... [den vstupu tohoto nařízení v platnost].

3.   Na žádost žádajícího členského státu poskytuje Komise během celého zpracovávání žádostí pokyny.

4.   Komise do deseti pracovních dnů ode dne podání žádosti nebo tam, kde je to relevantní, ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, potvrdí přijetí žádosti a vyžádá si od žádajícího členského státu jakékoli další informace, které potřebuje, aby jeho žádost mohla posoudit.

5.   Pokud si Komise vyžádá další informace, odpoví členský stát do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na žádost žádajícího členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o deset pracovních dnů. Každá taková žádost musí být řádně odůvodněna.

6.   Na základě informací poskytnutých žádajícím členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, do 50 pracovních dnů od obdržení úplné žádosti nebo tam, kde je to relevantní, jejího překladu.

Není-li Komise schopna tuto lhůtu dodržet, vyrozumí o tom žádající členský stát před jejím uplynutím, přičemž vysvětlí důvody prodlení a stanoví nové datum pro dokončení svého posouzení. Toto nové datum nesmí být pozdější než dvacet pracovních dnů po uplynutí lhůty podle prvního pododstavce.

7.   Žádost musí obsahovat tyto informace:

| a) | posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a metodu stanovení tohoto počtu; |
| --- | --- |

a)

posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a metodu stanovení tohoto počtu;

| b) | v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky odpovídajícím způsobem zabezpečil; |
| --- | --- |

b)

v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky odpovídajícím způsobem zabezpečil;

| c) | vysvětlení, do jaké míry byla zohledněna doporučení stanovená v rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci a jak koordinovaný balíček doplňuje akce financované jinými fondy Unie nebo vnitrostátními fondy včetně informací o opatřeních, která jsou pro dotyčné propouštějící podniky povinná podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv, a o činnostech, které členské státy již uskutečnily na pomoc propuštěným pracovníkům; |
| --- | --- |

c)

vysvětlení, do jaké míry byla zohledněna doporučení stanovená v rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci a jak koordinovaný balíček doplňuje akce financované jinými fondy Unie nebo vnitrostátními fondy včetně informací o opatřeních, která jsou pro dotyčné propouštějící podniky povinná podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv, a o činnostech, které členské státy již uskutečnily na pomoc propuštěným pracovníkům;

| d) | stručný popis událostí, jež vedly k propouštění pracovníků; |
| --- | --- |

d)

stručný popis událostí, jež vedly k propouštění pracovníků;

| e) | případná identifikace propouštějících podniků, jejich dodavatelů nebo výrobců a odvětví, kteří jsou jejich odběrateli; |
| --- | --- |

e)

případná identifikace propouštějících podniků, jejich dodavatelů nebo výrobců a odvětví, kteří jsou jejich odběrateli;

| f) | odhadované rozčlenění cílových příjemců podle genderu, věkových skupin a úrovně vzdělání, z něhož vychází koncepce koordinovaného balíčku; |
| --- | --- |

f)

odhadované rozčlenění cílových příjemců podle genderu, věkových skupin a úrovně vzdělání, z něhož vychází koncepce koordinovaného balíčku;

| g) | očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost; |
| --- | --- |

g)

očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost;

| h) | podrobný popis koordinovaného balíčku a s ním spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti příjemců z řad znevýhodněných, mladých a starších osob; |
| --- | --- |

h)

podrobný popis koordinovaného balíčku a s ním spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti příjemců z řad znevýhodněných, mladých a starších osob;

| i) | odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku na podporu cílových příjemců a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti; |
| --- | --- |

i)

odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku na podporu cílových příjemců a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti;

| j) | dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování koordinovaného balíčku cílovým příjemcům a činností vztahujících se k provádění EFG, jak je stanoveno v článku 7; |
| --- | --- |

j)

dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování koordinovaného balíčku cílovým příjemcům a činností vztahujících se k provádění EFG, jak je stanoveno v článku 7;

| k) | postupy pro provedenou konzultaci s cílovými příjemci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo s jinými relevantními zúčastněnými stranami, podle okolností; |
| --- | --- |

k)

postupy pro provedenou konzultaci s cílovými příjemci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo s jinými relevantními zúčastněnými stranami, podle okolností;

| l) | prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč koordinovaný balíček nenahrazuje opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají zaměstnavatelé; |
| --- | --- |

l)

prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč koordinovaný balíček nenahrazuje opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají zaměstnavatelé;

| m) | zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování. |
| --- | --- |

m)

zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování.

Článek 9

Doplňkovost, soulad a koordinace

1.   Finanční příspěvek z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají zaměstnavatelé.

2.   Podpora cílovým příjemcům doplňuje opatření členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně opatření, jimž je z rozpočtu Unie poskytována jiná finanční podpora, v souladu s doporučeními uvedenými v rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci.

3.   Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům. Opatření podporovaná z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory.

4.   V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci v podobě jiné finanční podpory z rozpočtu Unie.

5.   Žádající členský stát zajistí, aby specifická opatření, která obdržela finanční příspěvek z EFG, neobdržela jinou finanční podporu z rozpočtu Unie.

Článek 10

Rovnost mužů a žen a nediskriminace

Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění genderového hlediska genderové staly nedílnou součástí a byly podporovány po celé prováděcí období.

Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě genderu, genderové identity, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu různých etap prováděcího období.

Článek 11

Technická pomoc z podnětu Komise

1.   Z podnětu Komise lze použít nejvýše 0,5 % z ročního stropu EFG na technické a administrativní výdaje při jeho provádění, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, činnosti shromažďování údajů, a to i ve vztahu k podnikovým systémům informačních technologií, komunikační činnosti a činnosti ke zvýšení viditelnosti EFG jako fondu nebo s ohledem na určité projekty a další opatření technické pomoci. Tato opatření mohou zahrnovat budoucí i minulá programová období.

2.   S výhradou stropu uvedeného v odstavci 1 tohoto článku Komise podá žádost o převod rozpočtových prostředků pro technickou pomoc do příslušných rozpočtových položek v souladu s článkem 31 finančního nařízení.

3.   Komise provádí technickou pomoc z vlastního podnětu v přímém nebo nepřímém řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) a c) finančního nařízení.

Provádí-li Komise technickou pomoc v nepřímém řízení, zajistí transparentní postup pro určení třetí strany odpovědné za plnění úkolů, které jí jsou svěřeny v souladu s finančním nařízením. O subdodavateli vybraném k tomuto účelu informuje Evropský parlament, Radu i veřejnost.

4.   Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, monitorování a hodnocení EFG. Komise rovněž poskytne informace a jasné pokyny sociálním partnerům na úrovni Unie a vnitrostátní úrovni o využívání EFG. Opatření v oblasti poradenství mohou zahrnovat rovněž vytvoření pracovních skupin v případech vážného narušení hospodářství členského státu.

Článek 12

Informace, komunikace a propagace

1.   Členské státy uvádějí původ finančních prostředků Unie, zajišťují jejich viditelnost a zdůrazňují unijní přidanou hodnotu pomoci tím, že poskytují ucelené, účinné a cílené informace různým cílovým skupinám, včetně cílených informací pro příjemce, místní a regionální orgány, sociální partnery, sdělovací prostředky a veřejnost.

Členské státy používají znak EU v souladu s přílohou IX nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci a Evropském námořním, rybářském a akvakulturním fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „ nařízení o společných ustanoveních na období 2021–2027“), který je doplněn prostým textem o financování „spolufinancováno Evropskou unií“.

2.   Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG, pokyny k podávání žádostí, příklady způsobilých opatření, pravidelně aktualizovaný seznam kontaktních míst členských států a informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu.

3.   Komise podporuje všeobecné šíření stávajících osvědčených postupů a provádí informační a komunikační činnosti s cílem zvýšit povědomí občanů a pracovníků Unie, včetně těch, kteří mají potíže s přístupem k informacím, o EFG.

Členské státy zajistí, aby byly komunikační a propagační materiály na vyžádání poskytnuty orgánům, institucím nebo agenturám Unie a aby byla Unii v zájmu propagace EFG nebo v souvislosti s informováním o využití rozpočtu Unie bezplatně, nevýlučně a neodvolatelně udělena licence k využívání těchto materiálů a k jakýmkoli s nimi spojeným dříve vzniklým právům. Tato povinnost nevyžaduje od členských států, aby nesly významné dodatečné náklady nebo významnou administrativní zátěž.

Licence uděluje Unii práva stanovená v příloze I.

4.   Finanční zdroje přidělené na komunikační činnosti podle tohoto nařízení rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli stanovenými v článku 2.

Článek 13

Stanovení finančního příspěvku

1.   Na základě posouzení provedeného podle článku 8, a zejména s ohledem na počet cílových příjemců, navržených opatření a odhadovaných nákladů, Komise vyhodnotí a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. Komise dokončí hodnocení a předloží svůj návrh ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 6.

2.   Míra spolufinancování EFG pro nabízená opatření je buď nejvyšší mírou spolufinancování ESF+ v daném členském státě, jak je stanoveno v čl. 112 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních na období 2021–2027, nebo 60 %, podle toho, která míra je vyšší.

3.   Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě postup stanovený v článku 15.

4.   Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu, Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 14

Období způsobilosti

1.   Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG ode dnů stanovených v žádosti podle čl. 8 odst. 7 písm. j), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat koordinovaný balíček cílovým příjemcům nebo ke kterým mu vzniknou administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst. 1 a 5.

2.   Členský stát zahájí provádění způsobilých opatření stanovených v článku 7 bez zbytečného prodlení a provede je co nejdříve a v každém případě do 24 měsíců ode dne vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku v platnost.

3.   Pokud se příjemce účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá nejméně dva roky, jsou výdaje za tento kurz způsobilé pro spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 20 odst. 1, za předpokladu, že příslušné výdaje byly vynaloženy před uvedeným dnem.

4.   Výdaje podle čl. 7 odst. 5 jsou způsobilé pro spolufinancování z EFG do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy v souladu s čl. 20 odst. 1.

Článek 15

Rozpočtový proces a provádění

1.   Pokud Komise dospěje k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, navrhne Evropskému parlamentu a Radě, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijímají společně Evropský parlament a Rada do šesti týdnů ode dne, kdy jim byl návrh Komise předložen.

Současně s návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků do příslušných rozpočtových položek.

Převody prostředků v souvislosti s EFG se provádějí v souladu s článkem 31 finančního nařízení.

2.   Komise přijme rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, které vstoupí v platnost dnem, kdy je Komisi oznámeno schválení rozpočtového převodu Evropským parlamentem a Radou.

Uvedené rozhodnutí představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 110 finančního nařízení.

3.   Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG podle odstavce 1 musí obsahovat:

| a) | posouzení provedené podle čl. 8 odst. 6 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází, a |
| --- | --- |

a)

posouzení provedené podle čl. 8 odst. 6 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází, a

| b) | odůvodnění částek navrhovaných v souladu s čl. 13 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

odůvodnění částek navrhovaných v souladu s čl. 13 odst. 1.

Článek 16

Nedostatečné finanční prostředky

Pokud zbývající prostředky na závazky, které jsou v EFG k dispozici, nestačí k pokrytí částky pomoci považované podle návrhu Komise za nezbytnou, může Komise ve výjimečných případech, odchylně od lhůt stanovených v článcích 8 a 15, odložit návrh na uvolnění prostředků z EFG a následnou žádost o převod prostředků z rozpočtu do doby, než budou v následujícím roce k dispozici prostředky na závazky. Roční rozpočtový strop EFG musí být za všech okolností dodržen.

Článek 17

Vyplacení a použití finančního příspěvku

1.   Komise vyplatí dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 % v zásadě do patnácti pracovních dnů ode dne vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 2 v platnost. Předběžné financování se vyúčtuje, jakmile tento členský stát předloží ověřený výkaz výdajů v souladu s čl. 20 odst. 1. Nevyčerpaná částka se vrátí Komisi.

2.   Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 tohoto článku se provádí ve sdíleném řízení v souladu s článkem 63 finančního nařízení.

3.   Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 2.

4.   Při provádění opatření zahrnutých do koordinovaného balíčku může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu těchto opatření přidáním dalších způsobilých opatření uvedených v čl. 7 odst. 2 písm. a) a b), jsou-li tyto změny řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 2. Komise navrhované změny zhodnotí, a pokud s nimi souhlasí, odpovídajícím způsobem změní rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku.

5.   Dotčený členský stát může přerozdělit prostředky mezi rozpočtovými body stanovenými v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 2. Pokud takové přerozdělení vede ke zvýšení jednoho nebo více stanovených bodů o více než 20 %, oznámí to členský stát Komisi předem.

Článek 18

Používání eura

Částky uvedené v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách podle tohoto nařízení a v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.

Článek 19

Ukazatele

1.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění cílů EFG stanovených v článku 2 jsou uvedeny v příloze II. Osobní údaje týkající se těchto ukazatelů se shromažďují na základě tohoto nařízení a výhradně pro účely tohoto nařízení. Zpracovávají se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (19).

2.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění EFG a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Za tímto účelem se pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

Článek 20

Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku

1.   Nejpozději na konci sedmého měsíce po uplynutí prováděcího období předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění daného finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace:

| a) | o typech opatření a výsledcích s uvedením problémů, ponaučení, synergií a doplňkovosti s dalšími fondy Unie, zejména ESF+, a je-li to možné, o doplňkovosti těchto opatření s opatřeními financovanými z jiných programů Unie nebo vnitrostátních programů v souladu s rámcem kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci; |
| --- | --- |

a)

o typech opatření a výsledcích s uvedením problémů, ponaučení, synergií a doplňkovosti s dalšími fondy Unie, zejména ESF+, a je-li to možné, o doplňkovosti těchto opatření s opatřeními financovanými z jiných programů Unie nebo vnitrostátních programů v souladu s rámcem kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci;

| b) | o názvech orgánů, které v členském státě provedly koordinovaný balíček; |
| --- | --- |

b)

o názvech orgánů, které v členském státě provedly koordinovaný balíček;

| c) | o ukazatelích stanovených v příloze II bodech 1 a 2; |
| --- | --- |

c)

o ukazatelích stanovených v příloze II bodech 1 a 2;

| d) | o tom, zda byl propouštějící podnik, pokud není mikropodnikem či malým nebo středním podnikem, v uplynulých pěti letech příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie, a |
| --- | --- |

d)

o tom, zda byl propouštějící podnik, pokud není mikropodnikem či malým nebo středním podnikem, v uplynulých pěti letech příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie, a

| e) | o výkazu odůvodňujícím výdaje. |
| --- | --- |

e)

o výkazu odůvodňujícím výdaje.

2.   Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 tohoto článku ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případného přeplatku, který má dotčený členský stát vrátit podle článku 24.

Článek 21

Dvouletá zpráva

1.   Do 1. srpna 2021 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1309/2013 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměřuje zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a obsahuje zejména informace týkající se podaných žádostí, doby zpracování, přijatých rozhodnutí, financovaných opatření včetně statistik týkajících se ukazatelů stanovených v příloze II a jejich doplňkovosti s opatřeními financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF+, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku. Zpráva dokumentuje rovněž žádosti, které byly zamítnuty z důvodu nezpůsobilosti nebo pro které byla výše příspěvku omezena z důvodu nedostatečných prostředků.

2.   Zpráva se rovněž předává pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.

Článek 22

Hodnocení

1.   Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede:

| a) | do 30. června 2025 hodnocení v polovině období a |
| --- | --- |

a)

do 30. června 2025 hodnocení v polovině období a

| b) | do 31. prosince 2029 hodnocení ex post. |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2029 hodnocení ex post.

2.   Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 se pro informaci předávají Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních se zohledňují při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí nebo dalším rozvoji stávajících programů.

3.   Hodnocení uvedená v odstavci 1 zahrnují příslušné statistické údaje o finančních příspěvcích podle odvětví a členských států.

4.   Šestý měsíc po konci prováděcího období se zahájí průzkum mezi příjemci. Účast v něm je možná po dobu nejméně čtyř týdnů. Členské státy tento průzkum rozešlou příjemcům, zašlou alespoň jednu upomínku, a poté o tom informují Komisi. Komise odpovědi z těchto průzkumů shromažďuje a analyzuje pro účely budoucích hodnocení.

5.   Průzkum mezi příjemci se používá ke shromažďování údajů o vnímané změně zaměstnatelnosti příjemců a u osob, které již našly zaměstnání, o jeho kvalitě, pokud jde například o změny pracovní doby, typ pracovněprávního vztahu (plný nebo částečný pracovní úvazek, smlouva na dobu určitou nebo neurčitou), míru odpovědnosti nebo změnu výše mzdy ve srovnání s předchozím zaměstnáním, a o odvětví, v němž daná osoba zaměstnání našla. Tyto informace se člení podle genderu, věkové skupiny, úrovně vzdělání a úrovně odborné praxe.

6.   Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku přijme Komise prováděcí akt, který stanoví, kdy a jak se má průzkum mezi příjemci provádět, a formát, který se má použít.

Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 26 odst. 2.

Článek 23

Řízení a finanční kontrola

1.   Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení a finanční kontrolu opatření podporovaných z EFG členské státy. Podnikají alespoň tyto kroky:

| a) | ověřují, že byly zavedeny řídící a kontrolní mechanismy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání finančních prostředků Unie v souladu se zásadou řádného finančního řízení; |
| --- | --- |

a)

ověřují, že byly zavedeny řídící a kontrolní mechanismy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání finančních prostředků Unie v souladu se zásadou řádného finančního řízení;

| b) | zajišťují, aby poskytování údajů z monitorování bylo povinným požadavkem stanoveným ve smlouvách se subjekty, jež poskytují koordinované balíčky; |
| --- | --- |

b)

zajišťují, aby poskytování údajů z monitorování bylo povinným požadavkem stanoveným ve smlouvách se subjekty, jež poskytují koordinované balíčky;

| c) | ověřují, že financovaná opatření byla řádně provedena; |
| --- | --- |

c)

ověřují, že financovaná opatření byla řádně provedena;

| d) | zajišťují, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly legální a správné; |
| --- | --- |

d)

zajišťují, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly legální a správné;

| e) | předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vracejí neoprávněně vyplacené částky s případnými úroky z prodlení. |
| --- | --- |

e)

předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vracejí neoprávněně vyplacené částky s případnými úroky z prodlení.

Členské státy podávají Komisi zprávy o nesrovnalostech včetně podvodů uvedené v prvním pododstavci písm. e).

2.   Členské státy zajišťují legalitu a správnost výdajů zahrnutých do účetní závěrky předložené Komisi a přijmou veškerá potřebná opatření k předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, k jejich odhalování a nápravě a k podávání zpráv o nich. Tato opatření zahrnují shromažďování informací o skutečných majitelích příjemců finančních prostředků v souladu s přílohou XVII nařízení o společných ustanoveních na období 2021–2027. Pravidla týkající se shromažďování a zpracování těchto údajů musí být v souladu s platnými pravidly pro ochranu údajů. Komise, OLAF a Účetní dvůr mají k těmto informacím nezbytný přístup.

3.   Pro účely čl. 63 odst. 3 finančního nařízení členské státy určí subjekty odpovědné za řízení a kontrolu opatření podporovaných z EFG. Při předkládání závěrečné zprávy o provádění finančního příspěvku podle čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení tyto subjekty poskytnou Komisi informace uvedené v čl. 63 odst. 5, 6 a 7 finančního nařízení.

Jakmile orgány určené v souladu s nařízením (EU) č. 1309/2013 poskytnou dostatečné záruky, že platby jsou legální, správné a řádně vyúčtované, může dotčený členský stát oznámit Komisi, že tyto orgány jsou potvrzeny podle tohoto nařízení. V tomto oznámení dotčený členský stát uvede, které orgány jsou potvrzeny a jaké jsou jejich pravomoci.

4.   Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi. Není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.

5.   Komise v rámci své odpovědnosti za plnění souhrnného rozpočtu Unie přijímá veškerá opatření nezbytná k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Je odpovědností dotčeného členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy byly zavedeny.

Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u opatření financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň dvanáct pracovních dnů předem. Komise uvědomí dotčený členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotčeného členského státu.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, jimiž se doplňuje odst. 1 první pododstavec písm. e) tohoto článku stanovením kritérií pro určení případů nesrovnalostí, o nichž mají být podány zprávy, a údajů, jež mají být poskytnuty.

7.   Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku přijme Komise prováděcí akt, kterým stanoví formát pro podávání zpráv o nesrovnalostech.

Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 26 odst. 2.

8.   Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG.

Článek 24

Vrácení finančního příspěvku

1.   Jsou-li skutečné náklady na koordinovaný balíček nižší než částka finančního příspěvku podle článku 15, Komise poté, co dotčenému členskému státu poskytne možnost vyjádřit své připomínky, získá odpovídající částku zpět.

2.   Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát buď nesplnil své povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, nebo neplní své povinnosti podle čl. 23 odst. 1, poskytne dotčenému členskému státu možnost vyjádřit své připomínky.

Pokud není dosaženo dohody, přijme Komise do dvanácti měsíců od obdržení připomínek členského státu rozhodnutí o provedení nezbytných finančních oprav, přičemž celý finanční příspěvek na dané opatření z EFG nebo jeho část zruší.

Dotčený členský stát získá zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku nesrovnalosti, a nevrátí-li žádající členský stát tuto částku ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.

Článek 25

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 23 odst. 6 je svěřena Komisi na dobu trvání EFG.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 23 odst. 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 23 odst. 6 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 26

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 27

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 1309/2013 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku se nadále použije čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1309/2013, dokud nebude provedeno hodnocení ex post uvedené ve zmíněném písmenu.

Článek 28

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) č. 1309/2013, které se použije na tyto akce až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí EFG může rovněž zahrnovat výdaje na technickou pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi EFG a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1309/2013.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí způsobilých opatření stanovených v čl. 7 odst. 1 a 5 s cílem řídit akce, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027.

Článek 29

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021, s výjimkou článku 15, který se použije ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C. 110, 22.3.2019, s. 82.

1

(2)  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 239.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. ledna 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 19. dubna 2021. Postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1796 ze dne 24. října 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 1309/2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) (Úř. věst. L 279I, 31.10.2019, s. 4).

9

(10)  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

10

(11)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

12

(13)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

13

(14)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

14

(15)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(18)  Směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

19

---

PŘÍLOHA I

KOMUNIKACE A VIDITELNOST

Licence uvedená v čl. 12 odst. 3 druhém pododstavci uděluje Unii alespoň tato práva:

| 1) | interní použití, totiž právo rozmnožovat, kopírovat a zpřístupňovat materiály týkající se komunikace a viditelnosti orgánům a agenturám Unie a členských států a jejich zaměstnancům; |
| --- | --- |

1)

interní použití, totiž právo rozmnožovat, kopírovat a zpřístupňovat materiály týkající se komunikace a viditelnosti orgánům a agenturám Unie a členských států a jejich zaměstnancům;

| 2) | rozmnožování materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě, vcelku nebo částečně; |
| --- | --- |

2)

rozmnožování materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě, vcelku nebo částečně;

| 3) | zveřejňování materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti jakýmikoli komunikačními prostředky; |
| --- | --- |

3)

zveřejňování materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti jakýmikoli komunikačními prostředky;

| 4) | šíření materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti (nebo jejich kopií) veřejnosti v jakékoli podobě; |
| --- | --- |

4)

šíření materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti (nebo jejich kopií) veřejnosti v jakékoli podobě;

| 5) | ukládání a archivace komunikačních a propagačních materiálů; |
| --- | --- |

5)

ukládání a archivace komunikačních a propagačních materiálů;

| 6) | udělování podlicencí na práva ke komunikačním a propagačním materiálům třetím stranám. |
| --- | --- |

6)

udělování podlicencí na práva ke komunikačním a propagačním materiálům třetím stranám.

---

PŘÍLOHA II

SPOLEČNÉ UKAZATELE VÝSTUPŮ A VÝSLEDKŮ U ŽÁDOSTÍ O PŘÍSPĚVEK Z EFG

(uvedené v čl. 19 odst. 1, čl. 20 odst. 1 písm. c) a čl. 21 odst. 1)

Veškeré osobní údaje (1) musí být členěny podle genderu (muž, žena, nebinární osoba (2)). (3)

| 1. | Společné ukazatele výstupů u příjemců






  a) | nezaměstnaný/nezaměstnaná*, |
| --- | --- | --- |

1.

Společné ukazatele výstupů u příjemců

a)

nezaměstnaný/nezaměstnaná*,

| b) | neaktivní*, |
| --- | --- |

b)

neaktivní*,

| c) | zaměstnaný/zaměstnaná*, |
| --- | --- |

c)

zaměstnaný/zaměstnaná*,

| d) | samostatně výdělečně činný/činná*, |
| --- | --- |

d)

samostatně výdělečně činný/činná*,

| e) | ve věku do 30 let*, |
| --- | --- |

e)

ve věku do 30 let*,

| f) | ve věku nad 54 let*, |
| --- | --- |

f)

ve věku nad 54 let*,

| g) | s nižším sekundárním nebo nižším (ISCED 0-2) vzděláním*, |
| --- | --- |

g)

s nižším sekundárním nebo nižším (ISCED 0-2) vzděláním*,

| h) | s vyšším sekundárním (ISCED 3) nebo postsekundárním (ISCED 4) vzděláním*, |
| --- | --- |

h)

s vyšším sekundárním (ISCED 3) nebo postsekundárním (ISCED 4) vzděláním*,

| i) | s terciárním vzděláním (ISCED 5 až 8) *. |
| --- | --- |

i)

s terciárním vzděláním (ISCED 5 až 8) *.

Celkový počet příjemců se stanoví automaticky na základě společných ukazatelů výstupů týkajících se postavení v zaměstnání (4).

| 2. | Společné ukazatele dlouhodobých výsledků týkající se příjemců:






  a) | procentní podíl příjemců z EFG, kteří jsou v zaměstnání a samostatně výdělečně činní, šest měsíců po konci prováděcího období*, |
| --- | --- | --- |

2.

Společné ukazatele dlouhodobých výsledků týkající se příjemců:

a)

procentní podíl příjemců z EFG, kteří jsou v zaměstnání a samostatně výdělečně činní, šest měsíců po konci prováděcího období*,

| b) | procentní podíl příjemců z EFG, kteří získali kvalifikaci, šest měsíců po konci prováděcího období*, |
| --- | --- |

b)

procentní podíl příjemců z EFG, kteří získali kvalifikaci, šest měsíců po konci prováděcího období*,

| c) | procentní podíl příjemců z EFG, kteří jsou v procesu vzdělávání nebo odborné přípravy, šest měsíců po konci prováděcího období*. |
| --- | --- |

c)

procentní podíl příjemců z EFG, kteří jsou v procesu vzdělávání nebo odborné přípravy, šest měsíců po konci prováděcího období*.

Tyto údaje mají zahrnovat stanovený celkový počet příjemců uvedený v rámci společných ukazatelů výstupů stanovených v bodě 1. Procentní podíly se tedy rovněž vztahují k tomuto stanovenému celkovému počtu.

---

(1)  Řídící orgány zavedou systém, v němž zaznamenávají a uchovávají údaje o jednotlivých účastnících v počítačové podobě. Opatření pro zpracování osobních údajů zavedená členskými státy musí být v souladu s nařízením (EU) 2016/679, zejména s články 4, 6 a 9 uvedeného nařízení..

(2)  V souladu s vnitrostátními právními předpisy.

(3)  Údaje uváděné u ukazatelů označené (*)jsou osobní údaje ve smyslu čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679. Jejich zpracování je nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce (čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2016/679).

(4)  Nezaměstnaný/á, neaktivní, zaměstnaný/á, samostatně výdělečně činný/á.

---

| 30.4.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 156/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 156/24

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 10/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013

(2021/C 156/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 30. května 2018 přijala Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je nástrojem, který podporuje opatření prováděná členskými státy s cílem zlepšit dovednosti a zaměstnatelnost pracovníků, kteří přišli o zaměstnání. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Výbor regionů přijal své stanovisko dne 6. prosince 2018 (2) a Evropský hospodářský a sociální výbor přijal své stanovisko dne 12. prosince 2018 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropský parlament přijal postoj v prvním čtení na plenárním zasedání dne 16. ledna 2019. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Na zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele dne 15. března 2019 bylo dosaženo částečného obecného přístupu (4), který poskytl rámec pro jednání. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V únoru 2020 zahájilo předsednictví neformální jednání s Evropským parlamentem. Po řadě technických zasedání a čtyřech politických trialozích (4. února, 15. října, 27. října a 16. prosince) dosáhli spolunormotvůrci předběžné dohody. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dne 20. ledna 2021 dosáhl Výbor stálých zástupců politické dohody (5) a potvrdil konečné kompromisní znění vyplývající z trialogů s výhradou technické revize a revize právníky-lingvisty. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dne 27. ledna 2021 schválil Výbor Evropského parlamentu pro zaměstnanost a sociální věci kompromisní znění s výhradou technické revize a revize právníky-lingvisty. Téhož dne předsedkyně uvedeného výboru zaslala dopis předsedovi Výboru stálých zástupců, v němž uvedla, že s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů doporučí Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a plenárnímu zasedání, aby postoj Rady přijaly beze změn. To by znamenalo, že by se navrhovaný akt považoval za přijatý ve znění, které odpovídá postoji Rady. |
| --- | --- |

8.

II.   CÍL

| 9. | Cílem nařízení je obnovit Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na období víceletého finančního rámce 2021–2027, a umožnit tak Unii financovat opatření zaměřená na zlepšení dovedností a zaměstnatelnosti pracovníků, kteří přišli o zaměstnání. |
| --- | --- |

9.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

| 10. | Návrh rozšiřuje oblast působnosti nástroje tím, že uznává další důvody pro restrukturalizaci jako způsobilé pro podporu a v případě propuštěných pracovníků stanoví mnohem nižší práh způsobilosti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Míra spolufinancování je sladěna s ESF+, přičemž stávající míra spolufinancování ve výši 60 % zůstává minimální mírou. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Předpokládá se přijetí aktu v přenesené pravomoci, který určí případy nesrovnalostí, jež mají být oznamovány, a údaje, jež mají být poskytovány. |
| --- | --- |

12.

| 13. | U žádostí o příspěvek z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci se stanoví společné ukazatele výstupů a výsledků. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dále se stanoví, že ve výjimečných případech, kdy zbývající prostředky na závazky, které jsou ve fondu k dispozici, nepostačují k pokrytí pomoci považované za nezbytnou, může Komise odložit žádost o převod rozpočtových prostředků do následujícího roku. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Návrh obsahuje ustanovení o zpětné účinnosti, aby se zabránilo mezerám ve financování mezi skončením platnosti stávajícího nařízení a vstupem nového nařízení v platnost. |
| --- | --- |

15.

IV.   ZÁVĚR

| 16. | Postoj Rady v prvním čtení týkající se nařízení odráží kompromis, jehož bylo dosaženo při jednáních mezi Radou a Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rada se domnívá, že její postoj v prvním čtení představuje vyvážené znění, které splňuje všechny cíle nařízení. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Dokumenty ST 9701/18 + ADD 1.

(2)  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 239–258.

(3)  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 82–86.

(4)  Dokument ST 7624/19.

(5)  Dokument 5043/21 ADD1 – REV1.

---