# Eiropas Savienības C 156/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 156 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 30. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 156

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 30. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 156/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 Padome pieņēmusi 2021. gada 19. aprīlī | 1 |
| 2021/C 156/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 | 24 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 156/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 Padome pieņēmusi 2021. gada 19. aprīlī

1

2021/C 156/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013

24

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 30.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 10/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013

Padome pieņēmusi 2021. gada 19. aprīlī

(2021/C 156/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Savienības fondu īstenošanā ir jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 9. un 10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Savienībai saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ir jācenšas novērst nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Komisijai un dalībvalstīm fondu īstenošanā būtu jācenšas iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu. Uz Savienības fondu mērķiem būtu jātiecas, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienības mērķiem saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. |
| --- | --- |

(1)

Savienības fondu īstenošanā ir jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 9. un 10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Savienībai saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ir jācenšas novērst nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Komisijai un dalībvalstīm fondu īstenošanā būtu jācenšas iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu. Uz Savienības fondu mērķiem būtu jātiecas, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienības mērķiem saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”.

| (2) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (“pīlārs”). Ņemot vērā darba pasaules mainīgos apstākļus, Savienībai ir jāsagatavojas pašreizējām un turpmākām globalizācijas un digitalizācijas problēmām, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātību un sociālo politiku. 20 pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trīs kategorijās: vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Pīlārs darbojas kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF), kas izveidots ar šo regulu, galvenais pamatorientieris, ļaujot Savienībai īstenot attiecīgos principus praksē lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumos. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (“pīlārs”). Ņemot vērā darba pasaules mainīgos apstākļus, Savienībai ir jāsagatavojas pašreizējām un turpmākām globalizācijas un digitalizācijas problēmām, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātību un sociālo politiku. 20 pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trīs kategorijās: vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Pīlārs darbojas kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF), kas izveidots ar šo regulu, galvenais pamatorientieris, ļaujot Savienībai īstenot attiecīgos principus praksē lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumos.

| (3) | Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja Savienības atbildes reakciju uz Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam . Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs dimensijās – ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā. Ir vitāli svarīgi, lai ilgtspējīga attīstība tiktu iekļauta Savienības politikas satvarā un lai Savienībai būtu vērienīgi mērķi tajās politikas jomās, ko tā izmanto, lai pievērstos globāliem izaicinājumiem. Padome atzinīgi vērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu ar nosaukumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp izmantojot tās finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja Savienības atbildes reakciju uz Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam . Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs dimensijās – ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā. Ir vitāli svarīgi, lai ilgtspējīga attīstība tiktu iekļauta Savienības politikas satvarā un lai Savienībai būtu vērienīgi mērķi tajās politikas jomās, ko tā izmanto, lai pievērstos globāliem izaicinājumiem. Padome atzinīgi vērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu ar nosaukumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp izmantojot tās finanšu instrumentus.

| (4) | Komisija 2018. gada februārī pieņēma paziņojumu ar nosaukumu “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada”. Paziņojumā uzsvērts, ka no Savienības budžeta tiek atbalstīta Eiropas unikālā sociālā tirgus ekonomika. Ir ļoti svarīgi uzlabot nodarbinātības iespējas un pievērsties izaicinājumiem attiecībā uz prasmēm, jo īpaši prasmēm, kas saistītas ar digitalizāciju, automatizāciju un pāreju uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (“Parīzes nolīgums”). Budžeta elastība būs pamatprincips daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam (DFS 2021.–2027. gadam), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (4). Elastības mehānismi turpinās darboties, lai Savienība varētu savlaicīgāk reaģēt un nodrošināt, ka budžeta līdzekļi tiek izmantoti tur, kur tie vissteidzamāk ir vajadzīgi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2018. gada februārī pieņēma paziņojumu ar nosaukumu “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada”. Paziņojumā uzsvērts, ka no Savienības budžeta tiek atbalstīta Eiropas unikālā sociālā tirgus ekonomika. Ir ļoti svarīgi uzlabot nodarbinātības iespējas un pievērsties izaicinājumiem attiecībā uz prasmēm, jo īpaši prasmēm, kas saistītas ar digitalizāciju, automatizāciju un pāreju uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (“Parīzes nolīgums”). Budžeta elastība būs pamatprincips daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam (DFS 2021.–2027. gadam), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (4). Elastības mehānismi turpinās darboties, lai Savienība varētu savlaicīgāk reaģēt un nodrošināt, ka budžeta līdzekļi tiek izmantoti tur, kur tie vissteidzamāk ir vajadzīgi.

| (5) | 2017. gada 1. marta Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni Komisija pauž bažas par norobežošanās kustību un pieaugošajām šaubām par priekšrocībām, ko rada atvērta tirdzniecība, un par Savienības sociālo tirgus ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 1. marta Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni Komisija pauž bažas par norobežošanās kustību un pieaugošajām šaubām par priekšrocībām, ko rada atvērta tirdzniecība, un par Savienības sociālo tirgus ekonomiku kopumā.

| (6) | 2017. gada 10. maijā Pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu Komisija ar tirdzniecību saistītas globalizācijas un tehnoloģisku pārmaiņu apvienojumu uzskata par galveno faktoru, kas palielina pieprasījumu pēc kvalificēta darbaspēka un samazina to darbvietu skaitu, kurām vajadzīga zemāka kvalifikācija. Lai gan tiek atzītas priekšrocības, ko rada atvērtāka tirdzniecība, Komisija uzskata, ka ir nepieciešami atbilstīgi līdzekļi ar to saistītās negatīvās blakusietekmes novēršanai. Tā kā pašreizējās globalizācijas priekšrocības jau ir nevienmērīgi sadalītas starp iedzīvotājiem un starp reģioniem, būtiski ietekmējot tos, kuri ir skarti nelabvēlīgi, pastāv risks, ka tehnoloģiskās un vides pārmaiņas šo ietekmi pastiprinās vēl vairāk. Tāpēc saskaņā ar solidaritātes un ilgtspējas principiem būs jānodrošina, ka globalizācijas sniegtās priekšrocības tiek sadalītas taisnīgāk, ekonomikas izaugsmi un tehnoloģisko progresu saskaņojot ar pienācīgu sociālo aizsardzību un aktīvu atbalstu nodarbinātības un pašnodarbinātības iespēju nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(6)

2017. gada 10. maijā Pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu Komisija ar tirdzniecību saistītas globalizācijas un tehnoloģisku pārmaiņu apvienojumu uzskata par galveno faktoru, kas palielina pieprasījumu pēc kvalificēta darbaspēka un samazina to darbvietu skaitu, kurām vajadzīga zemāka kvalifikācija. Lai gan tiek atzītas priekšrocības, ko rada atvērtāka tirdzniecība, Komisija uzskata, ka ir nepieciešami atbilstīgi līdzekļi ar to saistītās negatīvās blakusietekmes novēršanai. Tā kā pašreizējās globalizācijas priekšrocības jau ir nevienmērīgi sadalītas starp iedzīvotājiem un starp reģioniem, būtiski ietekmējot tos, kuri ir skarti nelabvēlīgi, pastāv risks, ka tehnoloģiskās un vides pārmaiņas šo ietekmi pastiprinās vēl vairāk. Tāpēc saskaņā ar solidaritātes un ilgtspējas principiem būs jānodrošina, ka globalizācijas sniegtās priekšrocības tiek sadalītas taisnīgāk, ekonomikas izaugsmi un tehnoloģisko progresu saskaņojot ar pienācīgu sociālo aizsardzību un aktīvu atbalstu nodarbinātības un pašnodarbinātības iespēju nodrošināšanai.

| (7) | 2017. gada 28. jūnija Pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni Komisija uzsver nepieciešamību mazināt ekonomikas un sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē un secina, ka tāpēc prioritāte ir ieguldīt ilgtspējīgā attīstībā, vienlīdzībā un sociālajā iekļaušanā, izglītībā un apmācībā, kā arī veselībā. |
| --- | --- |

(7)

2017. gada 28. jūnija Pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni Komisija uzsver nepieciešamību mazināt ekonomikas un sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē un secina, ka tāpēc prioritāte ir ieguldīt ilgtspējīgā attīstībā, vienlīdzībā un sociālajā iekļaušanā, izglītībā un apmācībā, kā arī veselībā.

| (8) | Globalizācija, tehnoloģiskās pārmaiņas un klimata pārmaiņas, visticamāk, vēl vairāk palielinās pasaules ekonomiku mijiedarbību un savstarpējo atkarību. Darbaspēka pārorientēšana ir šādu pārmaiņu neatņemama un nenovēršama daļa. Lai no pārmaiņām gūtais labums tiktu sadalīts taisnīgi, ir ārkārtīgi svarīgi piedāvāt palīdzību darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un tiem, kam draud darba zaudēšana. Galvenie Savienības instrumenti skarto darba ņēmēju atbalstam ir Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas jāievieš ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu un kas tiks paredzēts, lai preventīvi piedāvātu palīdzību, un EGF, kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību, reaģējot uz lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem. Komisijas 2013. gada 13. decembra paziņojums ar nosaukumu “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai” ir Savienības politikas instruments, kas nosaka paraugprakses sistēmu uzņēmumu pārstrukturēšanas prognozēšanai un risināšanai. Tā piedāvā visaptverošu stratēģiju, kā ar atbilstošiem politiskiem līdzekļiem risināt ekonomikas pielāgošanās un pārstrukturēšanās problēmas un to ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu. Tā arī aicina dalībvalstis izmantot Savienības un valstu finansējumu tādā veidā, lai efektīvāk varētu mazināt pārstrukturēšanas negatīvo sociālo ietekmi, jo īpaši negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

(8)

Globalizācija, tehnoloģiskās pārmaiņas un klimata pārmaiņas, visticamāk, vēl vairāk palielinās pasaules ekonomiku mijiedarbību un savstarpējo atkarību. Darbaspēka pārorientēšana ir šādu pārmaiņu neatņemama un nenovēršama daļa. Lai no pārmaiņām gūtais labums tiktu sadalīts taisnīgi, ir ārkārtīgi svarīgi piedāvāt palīdzību darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un tiem, kam draud darba zaudēšana. Galvenie Savienības instrumenti skarto darba ņēmēju atbalstam ir Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas jāievieš ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu un kas tiks paredzēts, lai preventīvi piedāvātu palīdzību, un EGF, kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību, reaģējot uz lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem. Komisijas 2013. gada 13. decembra paziņojums ar nosaukumu “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai” ir Savienības politikas instruments, kas nosaka paraugprakses sistēmu uzņēmumu pārstrukturēšanas prognozēšanai un risināšanai. Tā piedāvā visaptverošu stratēģiju, kā ar atbilstošiem politiskiem līdzekļiem risināt ekonomikas pielāgošanās un pārstrukturēšanās problēmas un to ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu. Tā arī aicina dalībvalstis izmantot Savienības un valstu finansējumu tādā veidā, lai efektīvāk varētu mazināt pārstrukturēšanas negatīvo sociālo ietekmi, jo īpaši negatīvo ietekmi uz nodarbinātību.

| (9) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (5) DFS 2007.–2013. gadam (“fonds”), tika iedibināts, lai Savienība varētu izrādīt solidaritāti darba ņēmējiem, kuri bija zaudējuši darbu globalizācijas izraisītu lielu strukturālu pārmaiņu dēļ pasaules tirdzniecības modeļos. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (5) DFS 2007.–2013. gadam (“fonds”), tika iedibināts, lai Savienība varētu izrādīt solidaritāti darba ņēmējiem, kuri bija zaudējuši darbu globalizācijas izraisītu lielu strukturālu pārmaiņu dēļ pasaules tirdzniecības modeļos.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 1927/2006 darbības joma tika paplašināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 546/2009 (6), kas bija daļa no Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumā noteiktā Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna, lai ietvertu darba ņēmējus, kuri bija zaudējuši darbu globālās ekonomikas un finanšu krīzes tiešu seku rezultātā. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 1927/2006 darbības joma tika paplašināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 546/2009 (6), kas bija daļa no Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumā noteiktā Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna, lai ietvertu darba ņēmējus, kuri bija zaudējuši darbu globālās ekonomikas un finanšu krīzes tiešu seku rezultātā.

| (11) | Uz DFS 2014.–2020. gadam darbības laiku ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (7) tika paplašināta fonda darbības joma, lai ietvertu ne tikai darbvietu zaudēšanu, ko izraisījuši nopietni ekonomikas traucējumi, kas radušies no globālās finanšu un ekonomikas krīzes turpināšanās un kam pievēršas Regula (EK) Nr. 546/2009, bet arī to darbvietu zaudēšanu, ko izraisījusi jebkura jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze. Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (8) (“Finanšu regula”) tika grozīta Regula (ES) Nr. 1309/2013, lai cita starpā ieviestu noteikumus, kas ļauj ārkārtas gadījumos ar fonda līdzekļiem segt kolektīvos pieteikumus, kuros iesaistīti mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas atrodas vienā reģionā un darbojas dažādās saimnieciskās darbības nozarēs, kuras definētas NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts apliecina, ka minētie MVU ir galvenais un vienīgais uzņēmējdarbības veids minētajā reģionā. |
| --- | --- |

(11)

Uz DFS 2014.–2020. gadam darbības laiku ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (7) tika paplašināta fonda darbības joma, lai ietvertu ne tikai darbvietu zaudēšanu, ko izraisījuši nopietni ekonomikas traucējumi, kas radušies no globālās finanšu un ekonomikas krīzes turpināšanās un kam pievēršas Regula (EK) Nr. 546/2009, bet arī to darbvietu zaudēšanu, ko izraisījusi jebkura jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze. Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (8) (“Finanšu regula”) tika grozīta Regula (ES) Nr. 1309/2013, lai cita starpā ieviestu noteikumus, kas ļauj ārkārtas gadījumos ar fonda līdzekļiem segt kolektīvos pieteikumus, kuros iesaistīti mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas atrodas vienā reģionā un darbojas dažādās saimnieciskās darbības nozarēs, kuras definētas NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts apliecina, ka minētie MVU ir galvenais un vienīgais uzņēmējdarbības veids minētajā reģionā.

| (12) | Reaģējot uz Apvienotās Karalistes iespējamo izstāšanos no Savienības bez izstāšanās līguma, Regula (ES) Nr. 1309/2013 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1796 (9), lai noteiktu, ka fonda tvērums būtu attiecināms uz darba ņēmēju atlaišanu šādas izstāšanās iznākumā. Minētā regula netika piemērota, jo Apvienotā Karaliste izstājās ar izstāšanās līgumu. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz Apvienotās Karalistes iespējamo izstāšanos no Savienības bez izstāšanās līguma, Regula (ES) Nr. 1309/2013 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1796 (9), lai noteiktu, ka fonda tvērums būtu attiecināms uz darba ņēmēju atlaišanu šādas izstāšanās iznākumā. Minētā regula netika piemērota, jo Apvienotā Karaliste izstājās ar izstāšanās līgumu.

| (13) | Komisija veica fonda vidusposma novērtēšanu, lai izvērtētu, kā un kādā mērā tas ir sasniedzis izvirzītos mērķus. Fonds ir izrādījies efektīvs, sasniedzot darbu zaudējušo darba ņēmēju augstāku reintegrācijas līmeni, nekā iepriekšējā plānošanas periodā. Novērtējumā arī tika konstatēts, ka fonds ir radījis Savienības pievienoto vērtību. Tas jo īpaši attiecas uz tā apjoma ietekmi, kas nozīmē, ka fonda palīdzība ne tikai palielināja piedāvāto pakalpojumu skaitu un daudzveidību, bet arī minēto pakalpojumu intensitāti. Turklāt fonda intervences pasākumi bija plaši pamanāmi, un tie demonstrēja Savienības pievienoto vērtību, kas radīta sabiedrībai tiešā veidā. Tomēr tika konstatētas vairākas problēmas. Fonda izmantošanas procedūra tika uzskatīta par pārāk ilgu. Turklāt daudzas dalībvalstis ziņoja par grūtībām sagatavot plašo situācijas analīzi par notikumu, kas izraisījis darbinieku atlaišanu. Galvenais iemesls, kāpēc dalībvalstis bieži tika atturētas no pieteikšanās fonda atbalstam, bija finanšu un institucionālās kapacitātes izaicinājumi. Tas varētu būt vienkārši darbaspēka trūkuma dēļ: pašlaik dalībvalstis var pieprasīt tehnisko palīdzību tikai tad, kad tās īsteno fonda atbalstu. Tā kā atlaišana var notikt negaidīti, ir svarīgi nodrošināt, lai dalībvalstis būtu gatavas reaģēt nekavējoties un lai tās varētu bez kavēšanās iesniegt pieteikumu. Turklāt dažās dalībvalstīs šķiet ir nepieciešami lielāki institucionālo spēju veidošanas resursi, lai nodrošinātu EGF intervenču lietderīgu un efektīvu īstenošanu. Turklāt 500 zaudētu darbvietu slieksnis ir ticis kritizēts kā pārāk augsts, jo īpaši attiecībā uz mazāk apdzīvotiem reģioniem. |
| --- | --- |

(13)

Komisija veica fonda vidusposma novērtēšanu, lai izvērtētu, kā un kādā mērā tas ir sasniedzis izvirzītos mērķus. Fonds ir izrādījies efektīvs, sasniedzot darbu zaudējušo darba ņēmēju augstāku reintegrācijas līmeni, nekā iepriekšējā plānošanas periodā. Novērtējumā arī tika konstatēts, ka fonds ir radījis Savienības pievienoto vērtību. Tas jo īpaši attiecas uz tā apjoma ietekmi, kas nozīmē, ka fonda palīdzība ne tikai palielināja piedāvāto pakalpojumu skaitu un daudzveidību, bet arī minēto pakalpojumu intensitāti. Turklāt fonda intervences pasākumi bija plaši pamanāmi, un tie demonstrēja Savienības pievienoto vērtību, kas radīta sabiedrībai tiešā veidā. Tomēr tika konstatētas vairākas problēmas. Fonda izmantošanas procedūra tika uzskatīta par pārāk ilgu. Turklāt daudzas dalībvalstis ziņoja par grūtībām sagatavot plašo situācijas analīzi par notikumu, kas izraisījis darbinieku atlaišanu. Galvenais iemesls, kāpēc dalībvalstis bieži tika atturētas no pieteikšanās fonda atbalstam, bija finanšu un institucionālās kapacitātes izaicinājumi. Tas varētu būt vienkārši darbaspēka trūkuma dēļ: pašlaik dalībvalstis var pieprasīt tehnisko palīdzību tikai tad, kad tās īsteno fonda atbalstu. Tā kā atlaišana var notikt negaidīti, ir svarīgi nodrošināt, lai dalībvalstis būtu gatavas reaģēt nekavējoties un lai tās varētu bez kavēšanās iesniegt pieteikumu. Turklāt dažās dalībvalstīs šķiet ir nepieciešami lielāki institucionālo spēju veidošanas resursi, lai nodrošinātu EGF intervenču lietderīgu un efektīvu īstenošanu. Turklāt 500 zaudētu darbvietu slieksnis ir ticis kritizēts kā pārāk augsts, jo īpaši attiecībā uz mazāk apdzīvotiem reģioniem.

| (14) | EGF joprojām ir liela nozīme kā instrumentam ar elastīgu pieeju, atbalstot darba ņēmējus, kuri zaudē darbu vērienīgu pārstrukturēšanas pasākumu dēļ, un palīdzot tiem pēc iespējas ātrāk atrast citu darbu. Savienībai būtu jāturpina sniegt darbu zaudējušiem darba ņēmējiem īpašu vienreizēju atbalstu, lai atvieglotu šo personu reintegrāciju ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā tādās jomās, nozarēs, teritorijās vai darba tirgos, kurus negatīvi ietekmējuši ievērojami ekonomikas traucējumi. Ņemot vērā mijiedarbību un savstarpējo ietekmi, ko rada atvērta tirdzniecība un ekonomiskas un finanšu norises, piemēram, asimetriski ekonomikas satricinājumi, tehnoloģiskas pārmaiņas, digitalizācija, nozīmīgas izmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā, kā arī citi faktori, tostarp, pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, un apzinoties, ka aizvien grūtāk ir izkristalizēt konkrētu faktoru, kas rada darbvietu zaudēšanu, EGF būtu jāizmanto, vienīgi pamatojoties uz pārstrukturēšanas pasākuma būtisko ietekmi. Ņemot vērā EGF mērķi, proti, sniegt atbalstu ārkārtas situācijās, papildinot ESF+ piedāvāto palīdzību, kas ir vairāk preventīva, EGF arī turpmāk vajadzētu būt elastīgam un īpašam instrumentam ārpus DFS budžeta maksimālajām robežvērtībām, kā noteikts 2018. gada 2. maija Komisijas paziņojumā ar nosaukumu “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam” un tā pielikumā. |
| --- | --- |

(14)

EGF joprojām ir liela nozīme kā instrumentam ar elastīgu pieeju, atbalstot darba ņēmējus, kuri zaudē darbu vērienīgu pārstrukturēšanas pasākumu dēļ, un palīdzot tiem pēc iespējas ātrāk atrast citu darbu. Savienībai būtu jāturpina sniegt darbu zaudējušiem darba ņēmējiem īpašu vienreizēju atbalstu, lai atvieglotu šo personu reintegrāciju ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā tādās jomās, nozarēs, teritorijās vai darba tirgos, kurus negatīvi ietekmējuši ievērojami ekonomikas traucējumi. Ņemot vērā mijiedarbību un savstarpējo ietekmi, ko rada atvērta tirdzniecība un ekonomiskas un finanšu norises, piemēram, asimetriski ekonomikas satricinājumi, tehnoloģiskas pārmaiņas, digitalizācija, nozīmīgas izmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā, kā arī citi faktori, tostarp, pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, un apzinoties, ka aizvien grūtāk ir izkristalizēt konkrētu faktoru, kas rada darbvietu zaudēšanu, EGF būtu jāizmanto, vienīgi pamatojoties uz pārstrukturēšanas pasākuma būtisko ietekmi. Ņemot vērā EGF mērķi, proti, sniegt atbalstu ārkārtas situācijās, papildinot ESF+ piedāvāto palīdzību, kas ir vairāk preventīva, EGF arī turpmāk vajadzētu būt elastīgam un īpašam instrumentam ārpus DFS budžeta maksimālajām robežvērtībām, kā noteikts 2018. gada 2. maija Komisijas paziņojumā ar nosaukumu “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam” un tā pielikumā.

| (15) | Lai EGF varētu turpināt darboties kā Savienības mēroga instruments, atbalsta pieteikums būtu jāiesniedz tad, ja liels pārstrukturēšanas pasākums būtiski ietekmē vietējo vai reģionālo ekonomiku. Šāda ietekme būtu jānosaka, pamatojoties uz zaudēto darbvietu minimālo skaitu konkrētā atsauces periodā. Ņemot vērā vidusposma novērtējuma konstatējumus, būtu jānosaka 200 zaudētu darbvietu slieksnis četru mēnešu (vai konkrētās nozarēs – sešu mēnešu) atsauces periodā. Ņemot vērā to, ka darbinieku atlaišanas viļņiem dažādās nozarēs vienā un tajā pašā reģionā ir vienlīdz būtiska ietekme uz vietējo darba tirgu, vajadzētu būt iespējai iesniegt arī reģionu pieteikumus. Nelielos darba tirgos, piemēram, mazās dalībvalstīs vai attālos reģionos, tostarp tālākos reģionos, kā minēts LESD 349. pantā, vai ārkārtējos apstākļos vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumus varētu iesniegt arī tad, ja zaudēto darbvietu skaits ir mazāks. Principā dalībvalstīm nevajadzētu iesniegt pieteikumus EGF palīdzības saņemšanai vēlāk kā 12 nedēļas pēc atsauces perioda beigām. Tomēr, lai izvairītos no finansējuma deficīta, ņemot vērā to, ka šī regula stāsies spēkā pēc 2021. gada 1. janvāra, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību, minētais termiņš būtu jāaptur laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. Šā panta 1. punktā minēto termiņu aptur uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(15)

Lai EGF varētu turpināt darboties kā Savienības mēroga instruments, atbalsta pieteikums būtu jāiesniedz tad, ja liels pārstrukturēšanas pasākums būtiski ietekmē vietējo vai reģionālo ekonomiku. Šāda ietekme būtu jānosaka, pamatojoties uz zaudēto darbvietu minimālo skaitu konkrētā atsauces periodā. Ņemot vērā vidusposma novērtējuma konstatējumus, būtu jānosaka 200 zaudētu darbvietu slieksnis četru mēnešu (vai konkrētās nozarēs – sešu mēnešu) atsauces periodā. Ņemot vērā to, ka darbinieku atlaišanas viļņiem dažādās nozarēs vienā un tajā pašā reģionā ir vienlīdz būtiska ietekme uz vietējo darba tirgu, vajadzētu būt iespējai iesniegt arī reģionu pieteikumus. Nelielos darba tirgos, piemēram, mazās dalībvalstīs vai attālos reģionos, tostarp tālākos reģionos, kā minēts LESD 349. pantā, vai ārkārtējos apstākļos vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumus varētu iesniegt arī tad, ja zaudēto darbvietu skaits ir mazāks. Principā dalībvalstīm nevajadzētu iesniegt pieteikumus EGF palīdzības saņemšanai vēlāk kā 12 nedēļas pēc atsauces perioda beigām. Tomēr, lai izvairītos no finansējuma deficīta, ņemot vērā to, ka šī regula stāsies spēkā pēc 2021. gada 1. janvāra, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību, minētais termiņš būtu jāaptur laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. Šā panta 1. punktā minēto termiņu aptur uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

| (16) | EGF kā fondu, kas paredzēts lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem, nebūtu jāizmanto gadījumos, kad darbinieku atlaišana notiek publiskajā sektorā budžeta samazinājumu dēļ. Tomēr EGF vajadzētu būt iespējai atbalstīt darba ņēmējus, kuri zaudējuši darbu uzņēmumos, kas darbojas tirgū, kurā valda konkurence, un kas nodrošina preces vai sniedz pakalpojumus publiski finansētām vienībām, ko skāruši budžeta samazinājumi. EGF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies budžeta samazinājumu dēļ. |
| --- | --- |

(16)

EGF kā fondu, kas paredzēts lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem, nebūtu jāizmanto gadījumos, kad darbinieku atlaišana notiek publiskajā sektorā budžeta samazinājumu dēļ. Tomēr EGF vajadzētu būt iespējai atbalstīt darba ņēmējus, kuri zaudējuši darbu uzņēmumos, kas darbojas tirgū, kurā valda konkurence, un kas nodrošina preces vai sniedz pakalpojumus publiski finansētām vienībām, ko skāruši budžeta samazinājumi. EGF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies budžeta samazinājumu dēļ.

| (17) | Lai paustu Savienības solidaritāti ar bezdarbniekiem, EGF kā reaģējoša fonda līdzfinansējuma likmei vajadzētu būt pieskaņotai lielākajai ESF+ kā proaktīva fonda līdzfinansējuma likmei attiecīgajā dalībvalstī, bet tai nekādā gadījumā nevajadzētu būt mazākai par 60 %. |
| --- | --- |

(17)

Lai paustu Savienības solidaritāti ar bezdarbniekiem, EGF kā reaģējoša fonda līdzfinansējuma likmei vajadzētu būt pieskaņotai lielākajai ESF+ kā proaktīva fonda līdzfinansējuma likmei attiecīgajā dalībvalstī, bet tai nekādā gadījumā nevajadzētu būt mazākai par 60 %.

| (18) | Savienības budžeta daļa, kas piešķirta EGF, būtu jāīsteno Komisijai dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Finanšu regulas nozīmē. Tāpēc, īstenojot EGF dalītā pārvaldībā, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro Finanšu regulā minētie principi, piemēram, pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principi. |
| --- | --- |

(18)

Savienības budžeta daļa, kas piešķirta EGF, būtu jāīsteno Komisijai dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Finanšu regulas nozīmē. Tāpēc, īstenojot EGF dalītā pārvaldībā, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro Finanšu regulā minētie principi, piemēram, pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principi.

| (19) | Dublinā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondā izvietotais Eiropas pārmaiņu novērošanas centrs palīdz Komisijai un dalībvalstīm, nodrošinot kvalitatīvu un kvantitatīvu analīzi, kas palīdz izvērtēt globalizācijas, tehnoloģisko un vides pārmaiņu, pārstrukturēšanas tendences un EGF izmantošanu. Eiropas Pārstrukturēšanas uzraudzības centrs, kura informācija tiek atjaunināta katru dienu, seko ziņojumiem par lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem visā Savienībā, pamatojoties uz valsts korespondentu tīklu. Tas varētu palīdzēt agrīnā posmā konstatēt iespējamos gadījumus, kad ir nepieciešama intervence. |
| --- | --- |

(19)

Dublinā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondā izvietotais Eiropas pārmaiņu novērošanas centrs palīdz Komisijai un dalībvalstīm, nodrošinot kvalitatīvu un kvantitatīvu analīzi, kas palīdz izvērtēt globalizācijas, tehnoloģisko un vides pārmaiņu, pārstrukturēšanas tendences un EGF izmantošanu. Eiropas Pārstrukturēšanas uzraudzības centrs, kura informācija tiek atjaunināta katru dienu, seko ziņojumiem par lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem visā Savienībā, pamatojoties uz valsts korespondentu tīklu. Tas varētu palīdzēt agrīnā posmā konstatēt iespējamos gadījumus, kad ir nepieciešama intervence.

| (20) | Darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, vajadzētu būt vienlīdzīgai piekļuvei EGF neatkarīgi no to darba līguma vai citu saistību veida. Tādēļ šajā regulā darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies, būtu jāuzskata par iespējamiem EGF atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(20)

Darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, vajadzētu būt vienlīdzīgai piekļuvei EGF neatkarīgi no to darba līguma vai citu saistību veida. Tādēļ šajā regulā darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies, būtu jāuzskata par iespējamiem EGF atbalsta saņēmējiem.

| (21) | EGF finansiālie ieguldījumi galvenokārt būtu jāvelta aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un individualizētiem pakalpojumiem, kas paredzēti, lai atbalsta saņēmējus ātri reintegrētu ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā savā sākotnējā darbības nozarē, vai kādā citā nozarē, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai. Ar šo atbalstu būtu jācenšas arī sekmēt pašnodarbinātību un uzņēmumu izveidi, tostarp veidojot kooperatīvus. Pasākumiem būtu jāatspoguļo vietējā vai reģionālā darba tirgus paredzamās vajadzības. Tomēr attiecīgos gadījumos būtu jāatbalsta arī darbu zaudējušo darba ņēmēju mobilitāte, lai tiem palīdzētu atrast jaunu darbu citur. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš digitālajā laikmetā vajadzīgu prasmju izplatīšanai un attiecīgā gadījumā dzimumu stereotipu novēršanai nodarbinātībā. Finansiālu pabalstu iekļaušana saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā būtu jāierobežo. EGF atbalstītajiem pasākumiem nebūtu jāaizstāj pasīvi sociālās aizsardzības pasākumi. Darba devējus varētu mudināt piedalīties EGF atbalstīto pasākumu valsts līdzfinansējumā papildus pasākumiem, kas tiem jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. |
| --- | --- |

(21)

EGF finansiālie ieguldījumi galvenokārt būtu jāvelta aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un individualizētiem pakalpojumiem, kas paredzēti, lai atbalsta saņēmējus ātri reintegrētu ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā savā sākotnējā darbības nozarē, vai kādā citā nozarē, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai. Ar šo atbalstu būtu jācenšas arī sekmēt pašnodarbinātību un uzņēmumu izveidi, tostarp veidojot kooperatīvus. Pasākumiem būtu jāatspoguļo vietējā vai reģionālā darba tirgus paredzamās vajadzības. Tomēr attiecīgos gadījumos būtu jāatbalsta arī darbu zaudējušo darba ņēmēju mobilitāte, lai tiem palīdzētu atrast jaunu darbu citur. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš digitālajā laikmetā vajadzīgu prasmju izplatīšanai un attiecīgā gadījumā dzimumu stereotipu novēršanai nodarbinātībā. Finansiālu pabalstu iekļaušana saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā būtu jāierobežo. EGF atbalstītajiem pasākumiem nebūtu jāaizstāj pasīvi sociālās aizsardzības pasākumi. Darba devējus varētu mudināt piedalīties EGF atbalstīto pasākumu valsts līdzfinansējumā papildus pasākumiem, kas tiem jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem.

| (22) | Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu nolūkā veicināt paredzēto atbalsta saņēmēju reintegrāciju, dalībvalstīm būtu jāpievēršas digitālās programmas un digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķiem. Īpaša uzmanība būtu jāvelta vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībai informācijas un sakaru tehnoloģiju (IKT) un zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) nozarēs, sekmējot sieviešu apmācību un pārkvalifikāciju šajās nozarēs. Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu, dalībvalstīm būtu jācenšas palielināt tā dzimuma pārstāvību, kas ir pārstāvēts mazāk, tādējādi palīdzot samazināt atšķirības starp vīriešu un sieviešu darba samaksu un pensiju. |
| --- | --- |

(22)

Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu nolūkā veicināt paredzēto atbalsta saņēmēju reintegrāciju, dalībvalstīm būtu jāpievēršas digitālās programmas un digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķiem. Īpaša uzmanība būtu jāvelta vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībai informācijas un sakaru tehnoloģiju (IKT) un zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) nozarēs, sekmējot sieviešu apmācību un pārkvalifikāciju šajās nozarēs. Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu, dalībvalstīm būtu jācenšas palielināt tā dzimuma pārstāvību, kas ir pārstāvēts mazāk, tādējādi palīdzot samazināt atšķirības starp vīriešu un sieviešu darba samaksu un pensiju.

| (23) | Ņemot vērā to, ka ekonomikas digitālajai pārveidei ir nepieciešams noteikts darbaspēka digitālās kompetences līmenis, digitālajā laikmetā nepieciešamo prasmju izplatīšanu vajadzētu uzskatīt par horizontālu elementu ikvienā piedāvātajā saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka ekonomikas digitālajai pārveidei ir nepieciešams noteikts darbaspēka digitālās kompetences līmenis, digitālajā laikmetā nepieciešamo prasmju izplatīšanu vajadzētu uzskatīt par horizontālu elementu ikvienā piedāvātajā saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā.

| (24) | Izstrādājot aktīvus darba tirgus politikas pasākumus, dalībvalstīm būtu jāizvēlas pasākumi, kas būtiski uzlabo atbalsta saņēmēju nodarbināmību. Dalībvalstīm būtu jācenšas panākt, lai pēc iespējas lielāks skaits atbalsta saņēmēju, kuri piedalās šajos pasākumos, pēc iespējas drīz atgrieztos ilgtspējīgā nodarbinātībā sešu mēnešu laikā pēc īstenošanas perioda beigām. Izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu, attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā atlaišanas iemesli un jāparedz turpmākās darba tirgus izredzes un vajadzīgās prasmes. Saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt savietojamam ar pāreju uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

(24)

Izstrādājot aktīvus darba tirgus politikas pasākumus, dalībvalstīm būtu jāizvēlas pasākumi, kas būtiski uzlabo atbalsta saņēmēju nodarbināmību. Dalībvalstīm būtu jācenšas panākt, lai pēc iespējas lielāks skaits atbalsta saņēmēju, kuri piedalās šajos pasākumos, pēc iespējas drīz atgrieztos ilgtspējīgā nodarbinātībā sešu mēnešu laikā pēc īstenošanas perioda beigām. Izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu, attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā atlaišanas iemesli un jāparedz turpmākās darba tirgus izredzes un vajadzīgās prasmes. Saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt savietojamam ar pāreju uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku.

| (25) | Izstrādājot aktīvu darba tirgus politikas pasākumu kopumu, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš nelabvēlīgā situācijā esošiem atbalsta saņēmējiem, tostarp personām ar invaliditāti, personām ar apgādājamiem radiniekiem, gados jauniem un gados vecākiem bezdarbniekiem, personām ar zemu kvalifikācijas līmeni, migrantu izcelsmes personām un personām, kurām draud nabadzība, ņemot vērā to, ka minētās grupas saskaras ar īpašām grūtībām saistībā ar atgriešanos darba tirgū. Tomēr EGF īstenošanā būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principi, kas ir daļa no Savienības pamatvērtībām un iekļauti pīlārā. |
| --- | --- |

(25)

Izstrādājot aktīvu darba tirgus politikas pasākumu kopumu, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš nelabvēlīgā situācijā esošiem atbalsta saņēmējiem, tostarp personām ar invaliditāti, personām ar apgādājamiem radiniekiem, gados jauniem un gados vecākiem bezdarbniekiem, personām ar zemu kvalifikācijas līmeni, migrantu izcelsmes personām un personām, kurām draud nabadzība, ņemot vērā to, ka minētās grupas saskaras ar īpašām grūtībām saistībā ar atgriešanos darba tirgū. Tomēr EGF īstenošanā būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principi, kas ir daļa no Savienības pamatvērtībām un iekļauti pīlārā.

| (26) | Lai efektīvi un ātri atbalstītu atbalsta saņēmējus, dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais, lai pieteikumi, ko tās iesniedz EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai, būtu pilnīgi. Ja Komisijai ir nepieciešama papildu informācija pieteikuma izvērtēšanai, šādas informācijas sniegšanai būtu jānosaka termiņš. Dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jācenšas pēc iespējas ātrāk apstrādāt pieteikumus. |
| --- | --- |

(26)

Lai efektīvi un ātri atbalstītu atbalsta saņēmējus, dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais, lai pieteikumi, ko tās iesniedz EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai, būtu pilnīgi. Ja Komisijai ir nepieciešama papildu informācija pieteikuma izvērtēšanai, šādas informācijas sniegšanai būtu jānosaka termiņš. Dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jācenšas pēc iespējas ātrāk apstrādāt pieteikumus.

| (27) | Atbalsta saņēmēju un to struktūru interesēs, kas ir atbildīgas par pasākumu īstenošanu, pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij būtu visi pieteikuma procedūrā iesaistītie dalībnieki jāinformē par pieteikuma virzību un pēc iespējas jāiesaista pasākumu īstenošanas procesā. |
| --- | --- |

(27)

Atbalsta saņēmēju un to struktūru interesēs, kas ir atbildīgas par pasākumu īstenošanu, pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij būtu visi pieteikuma procedūrā iesaistītie dalībnieki jāinformē par pieteikuma virzību un pēc iespējas jāiesaista pasākumu īstenošanas procesā.

| (28) | Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu EGF finansiālajiem ieguldījumiem nebūtu jāaizstāj atbalsta pasākumi, kas atbalsta saņēmējiem ir pieejami no Savienības fondiem vai citās Savienības politikas jomās vai programmās, bet gan pēc iespējas jāpapildina šādi pasākumi. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu EGF finansiālajiem ieguldījumiem nebūtu jāaizstāj atbalsta pasākumi, kas atbalsta saņēmējiem ir pieejami no Savienības fondiem vai citās Savienības politikas jomās vai programmās, bet gan pēc iespējas jāpapildina šādi pasākumi.

| (29) | Būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par informācijas un komunikācijas pasākumiem attiecībā uz EGF intervences gadījumiem un iznākumiem. Dalībvalstīm un EGF ieinteresētajām personām būtu jāveicina izpratne par sasniegumiem, kas gūti, izmantojot Savienības finansējumu, informējot sabiedrību. Pārredzamības un komunikācijas pasākumi ir būtiski, lai Savienības rīcību padarītu redzamu vietējā līmenī, un tiem vajadzētu būt pamatotiem uz precīzu un atjauninātu informāciju. Nolūkā popularizēt EGF un apliecināt šā fonda kā Savienības budžeta daļas pievienoto vērtību, dalībvalstu izstrādātajiem komunikācijas un atpazīstamības materiāliem vajadzētu pēc pieprasījuma būt pieejamiem Savienības iestādēm, struktūrām un aģentūrām. Tādēļ būtu jānodrošina, ka Savienībai tiek piešķirta uz autoratlīdzību nebalstīta, neekskluzīva un neatsaucama licence šādu materiālu izmantošanai un visas ar tiem saistītās iepriekš esošās tiesības. |
| --- | --- |

(29)

Būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par informācijas un komunikācijas pasākumiem attiecībā uz EGF intervences gadījumiem un iznākumiem. Dalībvalstīm un EGF ieinteresētajām personām būtu jāveicina izpratne par sasniegumiem, kas gūti, izmantojot Savienības finansējumu, informējot sabiedrību. Pārredzamības un komunikācijas pasākumi ir būtiski, lai Savienības rīcību padarītu redzamu vietējā līmenī, un tiem vajadzētu būt pamatotiem uz precīzu un atjauninātu informāciju. Nolūkā popularizēt EGF un apliecināt šā fonda kā Savienības budžeta daļas pievienoto vērtību, dalībvalstu izstrādātajiem komunikācijas un atpazīstamības materiāliem vajadzētu pēc pieprasījuma būt pieejamiem Savienības iestādēm, struktūrām un aģentūrām. Tādēļ būtu jānodrošina, ka Savienībai tiek piešķirta uz autoratlīdzību nebalstīta, neekskluzīva un neatsaucama licence šādu materiālu izmantošanai un visas ar tiem saistītās iepriekš esošās tiesības.

| (30) | Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu, tiesībām saņemt EGF finansiālo ieguldījumu par izdevumiem vajadzētu būt vai nu no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētus pakalpojumus, vai no dienas, kad dalībvalstij radušies administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. |
| --- | --- |

(30)

Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu, tiesībām saņemt EGF finansiālo ieguldījumu par izdevumiem vajadzētu būt vai nu no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētus pakalpojumus, vai no dienas, kad dalībvalstij radušies administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu.

| (31) | Lai nodrošinātu vajadzības, īpaši ja tās rodas gada pirmajos mēnešos, kad pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām ir īpaši sarežģīti, ikgadējā budžeta procedūrā EGF budžeta pozīcijā būtu jānodrošina atbilstoša maksājumu apropriāciju summa. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu vajadzības, īpaši ja tās rodas gada pirmajos mēnešos, kad pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām ir īpaši sarežģīti, ikgadējā budžeta procedūrā EGF budžeta pozīcijā būtu jānodrošina atbilstoša maksājumu apropriāciju summa.

| (32) | EGF budžeta struktūru nosaka DFS 2021.–2027. gadam un 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (10). |
| --- | --- |

(32)

EGF budžeta struktūru nosaka DFS 2021.–2027. gadam un 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (10).

| (33) | Atbalsta saņēmēju interesēs palīdzība būtu jādara pieejama pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. EGF lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītajām dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai mazinātu pieteikumu izskatīšanas laiku un vienkāršotu procedūras, nodrošinot, ka lēmumi par EGF izmantošanu tiek pieņemti ātri un bez sarežģījumiem. |
| --- | --- |

(33)

Atbalsta saņēmēju interesēs palīdzība būtu jādara pieejama pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. EGF lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītajām dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai mazinātu pieteikumu izskatīšanas laiku un vienkāršotu procedūras, nodrošinot, ka lēmumi par EGF izmantošanu tiek pieņemti ātri un bez sarežģījumiem.

| (34) | MVU ir Savienības ekonomikas pamats. Tādēļ, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, inovāciju, darbvietu radīšanu un sociālo integrāciju, ir ļoti svarīgi veicināt uzņēmējdarbību un atbalstīt SMS. Savienība aktīvi veicina uzņēmējdarbību, mudinot iedzīvotājus sākt savu uzņēmējdarbību. Lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā vajadzētu būt iespējai palīdzēt darbu zaudējušiem darba ņēmējiem dibināt savus uzņēmumus. Uzņēmuma slēgšanas gadījumā vajadzētu būt iespējai palīdzēt darbu zaudējušiem darba ņēmējiem pārņemt daļu no bijušā darba devēja darbības vai visu darbību. |
| --- | --- |

(34)

MVU ir Savienības ekonomikas pamats. Tādēļ, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, inovāciju, darbvietu radīšanu un sociālo integrāciju, ir ļoti svarīgi veicināt uzņēmējdarbību un atbalstīt SMS. Savienība aktīvi veicina uzņēmējdarbību, mudinot iedzīvotājus sākt savu uzņēmējdarbību. Lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā vajadzētu būt iespējai palīdzēt darbu zaudējušiem darba ņēmējiem dibināt savus uzņēmumus. Uzņēmuma slēgšanas gadījumā vajadzētu būt iespējai palīdzēt darbu zaudējušiem darba ņēmējiem pārņemt daļu no bijušā darba devēja darbības vai visu darbību.

| (35) | Pārredzamības un informēšanas nolūkā dalībvalstīm noslēguma ziņojumos būtu jāsniedz sīkāka informācija par jebkāda veida valsts atbalstu vai Savienības finansējumu, ko uzņēmums, kurš atlaidis darbiniekus, saņēmis piecu gadu laikā pirms šā ziņojuma iesniegšanas. Tomēr šo prasību nebūtu jāpiemēro mikrouzņēmumiem un MVU, jo īpaši jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, lai izvairītos no nesamērīga administratīvā sloga uzlikšanas dalībvalstīm, galvenokārt tādu nozaru EGF pieteikumu gadījumos, kuros iesaistīts vairāk nekā viens mikrouzņēmums vai MVU. |
| --- | --- |

(35)

Pārredzamības un informēšanas nolūkā dalībvalstīm noslēguma ziņojumos būtu jāsniedz sīkāka informācija par jebkāda veida valsts atbalstu vai Savienības finansējumu, ko uzņēmums, kurš atlaidis darbiniekus, saņēmis piecu gadu laikā pirms šā ziņojuma iesniegšanas. Tomēr šo prasību nebūtu jāpiemēro mikrouzņēmumiem un MVU, jo īpaši jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, lai izvairītos no nesamērīga administratīvā sloga uzlikšanas dalībvalstīm, galvenokārt tādu nozaru EGF pieteikumu gadījumos, kuros iesaistīts vairāk nekā viens mikrouzņēmums vai MVU.

| (36) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (11) 22. un 23. punktu, EGF būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu EGF ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(36)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (11) 22. un 23. punktu, EGF būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu EGF ietekmi uz vietas.

| (37) | Lai Eiropas Parlaments varētu veikt politisku kontroli un Komisija varētu pastāvīgi pārraudzīt ar EGF palīdzību gūtos rezultātus, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāiesniedz noslēguma ziņojums par EGF īstenošanu. |
| --- | --- |

(37)

Lai Eiropas Parlaments varētu veikt politisku kontroli un Komisija varētu pastāvīgi pārraudzīt ar EGF palīdzību gūtos rezultātus, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāiesniedz noslēguma ziņojums par EGF īstenošanu.

| (38) | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta Komisija novērtēšanas darbā, sniedzot tai attiecīgus, dalībvalstīm pieejamus, datus. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstīm būtu jāatbalsta Komisija novērtēšanas darbā, sniedzot tai attiecīgus, dalībvalstīm pieejamus, datus.

| (39) | Lai sekmētu turpmākus novērtējumus, atbalsta saņēmēju apsekojums būtu jāveic pēc katra EGF finansiālā ieguldījuma īstenošanas. Atbalsta saņēmēju apsekojumam vajadzētu būt pieejamam dalībniekiem vismaz četras nedēļas, un tas būtu jāsāk sestajā mēnesī pēc īstenošanas perioda beigām. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz Komisijai veikt atbalsta saņēmēju apsekojumus, mudinot atbalsta saņēmējus piedalīties, nosūtot tiem dalības uzaicinājumu un vismaz vienu atgādinājumu. Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par centieniem sazināties ar atbalsta saņēmējiem. Apkopotie dati Komisijai būtu jāizmanto novērtēšanas nolūkā. Lai nodrošinātu intervences gadījumu salīdzināmību, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā atbalsta saņēmēju apsekojuma veidlapa un būtu jānodrošina tās tulkojums visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

(39)

Lai sekmētu turpmākus novērtējumus, atbalsta saņēmēju apsekojums būtu jāveic pēc katra EGF finansiālā ieguldījuma īstenošanas. Atbalsta saņēmēju apsekojumam vajadzētu būt pieejamam dalībniekiem vismaz četras nedēļas, un tas būtu jāsāk sestajā mēnesī pēc īstenošanas perioda beigām. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz Komisijai veikt atbalsta saņēmēju apsekojumus, mudinot atbalsta saņēmējus piedalīties, nosūtot tiem dalības uzaicinājumu un vismaz vienu atgādinājumu. Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par centieniem sazināties ar atbalsta saņēmējiem. Apkopotie dati Komisijai būtu jāizmanto novērtēšanas nolūkā. Lai nodrošinātu intervences gadījumu salīdzināmību, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā atbalsta saņēmēju apsekojuma veidlapa un būtu jānodrošina tās tulkojums visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

| (40) | Atbilstīgi mērķim novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu vienlīdzību, analīzēs un ziņojumos attiecībā uz EGF būtu jāietver dati sadalījumā pa dzimumiem. |
| --- | --- |

(40)

Atbilstīgi mērķim novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu vienlīdzību, analīzēs un ziņojumos attiecībā uz EGF būtu jāietver dati sadalījumā pa dzimumiem.

| (41) | Šīs regulas pielikumā būtu jāizklāsta rādītāju saraksts, lai pārraudzītu EGF izmantošanu un jo īpaši panākumus virzībā uz tā mērķu sasniegšanu. Vajadzības gadījumā Komisija var iesniegt tiesību aktu priekšlikumu par minēto rādītāju grozījumiem. |
| --- | --- |

(41)

Šīs regulas pielikumā būtu jāizklāsta rādītāju saraksts, lai pārraudzītu EGF izmantošanu un jo īpaši panākumus virzībā uz tā mērķu sasniegšanu. Vajadzības gadījumā Komisija var iesniegt tiesību aktu priekšlikumu par minēto rādītāju grozījumiem.

| (42) | Saskaņā ar Finanšu regulas attiecīgajiem noteikumiem dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgām par finansiālā ieguldījuma īstenošanu un to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Savienības finansējumu. Dalībvalstīm būtu jāpamato no EGF saņemtā finansiālā ieguldījuma izlietojums. Ņemot vērā to, ka EGF intervences pasākumu īstenošanas periods ir īss, ziņošanas pienākumiem būtu jāatspoguļo minēto intervences pasākumu īpašais raksturs. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Finanšu regulas attiecīgajiem noteikumiem dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgām par finansiālā ieguldījuma īstenošanu un to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Savienības finansējumu. Dalībvalstīm būtu jāpamato no EGF saņemtā finansiālā ieguldījuma izlietojums. Ņemot vērā to, ka EGF intervences pasākumu īstenošanas periods ir īss, ziņošanas pienākumiem būtu jāatspoguļo minēto intervences pasākumu īpašais raksturs.

| (43) | Dalībvalstīm būtu jānovērš un jāatklāj jebkādi atbalsta saņēmēju izdarīti pārkāpumi, tostarp krāpšana, un to sakarā efektīvi jārīkojas. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (13) un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (15) Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (16).
  Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par jebkuriem atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un jebkuriem turpmākiem pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz šādiem pārkāpumiem un attiecībā uz jebkādu OLAF veikto izmeklēšanu. Dalībvalstīm saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 2. punkta d) apakšpunktu visos jautājumos, kas saistīti ar aizdomām par krāpšanu vai konstatētu krāpšanu, būtu jāsadarbojas ar Komisiju, OLAF, Revīzijas palātu un attiecīgā gadījumā EPPO. |
| --- | --- |

(43)

Dalībvalstīm būtu jānovērš un jāatklāj jebkādi atbalsta saņēmēju izdarīti pārkāpumi, tostarp krāpšana, un to sakarā efektīvi jārīkojas. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (13) un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (15) Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (16).

Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par jebkuriem atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un jebkuriem turpmākiem pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz šādiem pārkāpumiem un attiecībā uz jebkādu OLAF veikto izmeklēšanu. Dalībvalstīm saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 2. punkta d) apakšpunktu visos jautājumos, kas saistīti ar aizdomām par krāpšanu vai konstatētu krāpšanu, būtu jāsadarbojas ar Komisiju, OLAF, Revīzijas palātu un attiecīgā gadījumā EPPO.

| (44) | Lai stiprinātu Savienības budžeta aizsardzību, Komisijai būtu jādara pieejama integrēta un sadarbspējīga informācijas un pārraudzības sistēma, tostarp vienots datizraces un riska noteikšanas instruments, lai varētu piekļūt minētajiem datiem un veikt to analīzi, un Komisijai būtu jāsekmē tās izmantošana nolūkā nodrošināt vispārēju piemērošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(44)

Lai stiprinātu Savienības budžeta aizsardzību, Komisijai būtu jādara pieejama integrēta un sadarbspējīga informācijas un pārraudzības sistēma, tostarp vienots datizraces un riska noteikšanas instruments, lai varētu piekļūt minētajiem datiem un veikt to analīzi, un Komisijai būtu jāsekmē tās izmantošana nolūkā nodrošināt vispārēju piemērošanu dalībvalstīs.

| (45) | Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(45)

Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (46) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz sasniegt mērķrādītāju – 30 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas atbalsta klimata mērķu integrēšanu un mērķi – 7,5 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas piešķirti bioloģiskās daudzveidības mērķiem 2024. gadā, un 10 % – 2026. un 2027. gadā, vienlaikus ņemot vērā, ka patlaban klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pārklājas. |
| --- | --- |

(46)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz sasniegt mērķrādītāju – 30 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas atbalsta klimata mērķu integrēšanu un mērķi – 7,5 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas piešķirti bioloģiskās daudzveidības mērķiem 2024. gadā, un 10 % – 2026. un 2027. gadā, vienlaikus ņemot vērā, ka patlaban klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pārklājas.

| (47) | Lai labāk pārraudzītu EGF izmantošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, un datus, ko dalībvalstīm ir jāsniedz, lai novērstu, atklātu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un atgūtu nepamatoti izmaksātās summas kopā ar procentiem par kavētiem maksājumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(47)

Lai labāk pārraudzītu EGF izmantošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, un datus, ko dalībvalstīm ir jāsniedz, lai novērstu, atklātu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un atgūtu nepamatoti izmaksātās summas kopā ar procentiem par kavētiem maksājumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (48) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz atbalsta saņēmēju apsekojumu veikšanu un formātu, kas izmantojams, ziņojot par pārkāpumiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz atbalsta saņēmēju apsekojumu veikšanu un formātu, kas izmantojams, ziņojot par pārkāpumiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17).

| (49) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (50) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošana varētu notikt no DFS 2021.–2027. gadam darbības sākuma, ir jāparedz, ka šo regulu piemēro no 2021. finanšu gada sākuma. Tomēr budžeta procedūru Komisijai vajadzētu sākt tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošana varētu notikt no DFS 2021.–2027. gadam darbības sākuma, ir jāparedz, ka šo regulu piemēro no 2021. finanšu gada sākuma. Tomēr budžeta procedūru Komisijai vajadzētu sākt tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

| (51) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1309/2013 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1309/2013 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) DFS 2021.–2027. gadam laikposmā.

Tajā ir izklāstīti EGF mērķi, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi, tostarp dalībvalstu pieteikumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF pasākumiem, kas paredzēti 6. pantā minētajiem atbalsta saņēmējiem.

2.   Saskaņā ar 4. pantu EGF sniedz atbalstu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, lielu pārstrukturēšanas pasākumu gaitā.

2. pants

Uzdevums un mērķi

1.   EGF atbalsta sociālekonomiskās pārmaiņas, kuras izraisījusi globalizācija un tehnoloģiskās un vides pārmaiņas, palīdzot darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, pielāgoties strukturālām pārmaiņām. EGF ir ārkārtas fonds, kas darbojas, reaģējot uz norisēm. Šajā kapacitātē EGF palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktos principus un uzlabo sociālo un ekonomisko kohēziju starp reģioniem un dalībvalstīm.

2.   EGF mērķi ir: apliecināt solidaritāti un veicināt ilgtspējīgu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību Savienībā, piedāvājot palīdzību lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumos, jo īpaši tādos, ko izraisījušas ar globalizāciju saistītas problēmas, piemēram, izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas izmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu vai ekonomikas krīzes, kā arī pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, vai kas notikuši digitalizācijas vai automatizācijas rezultātā. EGF atbalsta atbalsta saņēmējus, lai tie pēc iespējas drīz atgrieztos ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā. Īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kas paredzēti, lai palīdzētu visnelabvēlīgākā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “darbu zaudējis darba ņēmējs” ir darba ņēmējs neatkarīgi no viņa darba attiecību veida vai ilguma, kura darba līgums vai darba attiecības tiek pārtrauktas pirms laika, viņu atlaižot, vai kura darba līgums vai darba attiecības netiek atjaunotas ekonomisku apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

1)

“darbu zaudējis darba ņēmējs” ir darba ņēmējs neatkarīgi no viņa darba attiecību veida vai ilguma, kura darba līgums vai darba attiecības tiek pārtrauktas pirms laika, viņu atlaižot, vai kura darba līgums vai darba attiecības netiek atjaunotas ekonomisku apsvērumu dēļ;

| 2) | “pašnodarbināta persona” ir fiziska persona, kas nodarbina mazāk nekā 10 darba ņēmējus; |
| --- | --- |

2)

“pašnodarbināta persona” ir fiziska persona, kas nodarbina mazāk nekā 10 darba ņēmējus;

| 3) | “atbalsta saņēmējs” ir fiziska persona, kas piedalās EGF līdzfinansētos pasākumos; |
| --- | --- |

3)

“atbalsta saņēmējs” ir fiziska persona, kas piedalās EGF līdzfinansētos pasākumos;

| 4) | “pārkāpums” ir piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts EGF īstenošanā, un kā rezultātā rodas vai varētu rasties kaitējums Savienības budžetam, prasot no šā budžeta segt nepamatotus izdevumus; |
| --- | --- |

4)

“pārkāpums” ir piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts EGF īstenošanā, un kā rezultātā rodas vai varētu rasties kaitējums Savienības budžetam, prasot no šā budžeta segt nepamatotus izdevumus;

| 5) | “īstenošanas periods” ir laikposms, kas sākas 8. panta 7. punkta j) apakšpunktā minētajos datumos, un beidzas 24 mēnešus pēc dienas, kad, ievērojot 15. panta 2. punktu, stājas spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu,. |
| --- | --- |

5)

“īstenošanas periods” ir laikposms, kas sākas 8. panta 7. punkta j) apakšpunktā minētajos datumos, un beidzas 24 mēnešus pēc dienas, kad, ievērojot 15. panta 2. punktu, stājas spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu,.

4. pants

Intervences kritēriji

1.   Dalībvalstis var iesniegt pieteikumu finansiāla ieguldījuma saņemšanai no EGF tādiem pasākumiem, kas paredzēti darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā EGF finansiālo ieguldījumu sniedz, ja izpildās viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | četru mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām kādā dalībvalsts uzņēmumā, tostarp, ja minētā darbības beigšanās attiecas uz tā piegādes uzņēmumiem vai pakārtotās ražošanas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

četru mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām kādā dalībvalsts uzņēmumā, tostarp, ja minētā darbības beigšanās attiecas uz tā piegādes uzņēmumiem vai pakārtotās ražošanas uzņēmumiem;

| b) | sešu mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām, jo īpaši MVU, ja visi darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, ar noteikumu, ka jebkuros divos reģionos kopā ir skarti vismaz 200 darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu; |
| --- | --- |

b)

sešu mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām, jo īpaši MVU, ja visi darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, ar noteikumu, ka jebkuros divos reģionos kopā ir skarti vismaz 200 darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu;

| c) | četru mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām , jo īpaši MVU, ja visi darbojas tajā pašā vai dažādās saimnieciskās darbības nozarēs, kuras definētas NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas tajā pašā reģionā, kas definēts NUTS 2. līmenī. |
| --- | --- |

c)

četru mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām , jo īpaši MVU, ja visi darbojas tajā pašā vai dažādās saimnieciskās darbības nozarēs, kuras definētas NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas tajā pašā reģionā, kas definēts NUTS 2. līmenī.

3.   Nelielos darba tirgos, jo īpaši attiecībā uz pieteikumiem, kuros iesaistīti MVU, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts tos pienācīgi pamatojusi, finansiālā ieguldījuma pieteikumu saskaņā ar šo pantu uzskata par pieņemamu, kaut arī 2. punktā minētie kritēriji nav pilnībā izpildījušies, ar noteikumu, ka darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku. Šādos gadījumos pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts precizē, kuri no 2. punktā noteiktajiem intervences kritērijiem nav pilnībā izpildījušies.

4.   Ārkārtas apstākļos 3. punktu piemēro arī darba tirgos, kas nav nelieli darba tirgi. Šādos gadījumos finansiālo ieguldījumu kopsumma nepārsniedz 15 % no EGF gada maksimālās summas.

5.   EGF neizmanto gadījumos, kad publiskā sektora darbinieki tiek atlaisti sakarā ar dalībvalsts veiktiem budžeta samazinājumiem.

5. pants

Darbu zaudējušo darba ņēmēju skaita un darbības beigšanās aprēķināšana

Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts konkrēti norāda metodi, ko izmanto, lai 4. panta nolūkā aprēķinātu darbu zaudējušo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu skaitu vienā vai vairākos no šiem datumiem:

| a) | datums, kurā darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK (18) 3. panta 1. punktu kompetentajai valsts iestādei rakstveidā paziņo par plānoto kolektīvo atlaišanu; |
| --- | --- |

a)

datums, kurā darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK (18) 3. panta 1. punktu kompetentajai valsts iestādei rakstveidā paziņo par plānoto kolektīvo atlaišanu;

| b) | datums, kurā darba devējs individuāli paziņo par darba ņēmēja atlaišanu vai darba ņēmēja darba līguma vai citu saistību izbeigšanu; |
| --- | --- |

b)

datums, kurā darba devējs individuāli paziņo par darba ņēmēja atlaišanu vai darba ņēmēja darba līguma vai citu saistību izbeigšanu;

| c) | darba līguma vai citu saistību faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datums; |
| --- | --- |

c)

darba līguma vai citu saistību faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datums;

| d) | datums, kurā beidzas darba ņēmēja norīkojums nodarbinātājuzņēmumā; |
| --- | --- |

d)

datums, kurā beidzas darba ņēmēja norīkojums nodarbinātājuzņēmumā;

| e) | attiecībā uz pašnodarbinātu personu – darbības beigšanas datums, kā noteikts saskaņā ar valsts tiesību vai administratīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pašnodarbinātu personu – darbības beigšanas datums, kā noteikts saskaņā ar valsts tiesību vai administratīvajiem aktiem.

Šā panta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajos gadījumos pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts sniedz Komisijai papildinformāciju par to atlaišanas gadījumu faktisko skaitu, kas notikuši saskaņā ar 4. pantu, pirms Komisija pabeidz izvērtējumu.

6. pants

Atbalsttiesīgie saņēmēji

Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts saskaņā ar 7. pantu atbalsttiesīgiem saņēmējiem var sniegt saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu (“saskaņotais pakalpojumu kopums”), ko līdzfinansē no EGF. Šādi atbalsttiesīgi saņēmēji cita starpā var būt:

| a) | darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru darbība ir beigusies, kā apzināts saskaņā ar 5. pantu un 4. panta 1.–4.punktā paredzētajos atsauces periodos; |
| --- | --- |

a)

darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru darbība ir beigusies, kā apzināts saskaņā ar 5. pantu un 4. panta 1.–4.punktā paredzētajos atsauces periodos;

| b) | darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru darbība ir beigusies, kā apzināts saskaņā ar 5. pantu un ārpus 4. pantā paredzētā atsauces perioda; proti, sešus mēnešus pirms atsauces perioda sākuma vai laikposmā starp pārskata perioda beigām un pēdējo dienu pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas datuma. |
| --- | --- |

b)

darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru darbība ir beigusies, kā apzināts saskaņā ar 5. pantu un ārpus 4. pantā paredzētā atsauces perioda; proti, sešus mēnešus pirms atsauces perioda sākuma vai laikposmā starp pārskata perioda beigām un pēdējo dienu pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas datuma.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētos darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas uzskata par atbalsttiesīgiem saņēmējiem ar noteikumu, ka var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu atsauces periodā.

7. pants

Atbalsttiesīgie pasākumi

1.   Finansiālu ieguldījumu no EGF var sniegt aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem, kas ir daļa no saskaņotā pakalpojumu kopuma un kas paredzēti, lai veicinātu paredzēto atbalsta saņēmēju, jo īpaši to, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, reintegrāciju nodarbinātībā vai pašnodarbinātībā.

2.   Ņemot vērā digitālajā rūpniecības laikmetā un resursu ziņā efektīvā ekonomikā nepieciešamo prasmju nozīmi, šādu prasmju izplatīšana ir uzskatāma par horizontālu elementu saskaņotā pakalpojumu kopuma izstrādē. Apmācības vajadzības un līmeni pielāgo katra atbalsta saņēmēja kvalifikācijām un prasmēm.

Saskaņoto pakalpojumu kopumā cita starpā var būt:

| a) | individuāli pielāgota apmācība un pārkvalifikācija, tostarp attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un citu digitālajā laikmetā nepieciešamu prasmju apgūšanu, iegūto zināšanu un prasmju dokumentāla apliecināšana, individualizēti palīdzības darba meklēšanā pakalpojumi un darbības mērķgrupām, profesionālā orientācija, konsultāciju pakalpojumi, darbaudzināšana, pārcelšanas atbalsts, uzņēmējdarbības veicināšana, atbalsts pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai, darba ņēmēju veiktai uzņēmuma pārņemšanai un sadarbības pasākumi; |
| --- | --- |

a)

individuāli pielāgota apmācība un pārkvalifikācija, tostarp attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un citu digitālajā laikmetā nepieciešamu prasmju apgūšanu, iegūto zināšanu un prasmju dokumentāla apliecināšana, individualizēti palīdzības darba meklēšanā pakalpojumi un darbības mērķgrupām, profesionālā orientācija, konsultāciju pakalpojumi, darbaudzināšana, pārcelšanas atbalsts, uzņēmējdarbības veicināšana, atbalsts pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai, darba ņēmēju veiktai uzņēmuma pārņemšanai un sadarbības pasākumi;

| b) | īpaši pasākumi, kas ir ierobežoti laikā, piemēram, pabalsti darba meklēšanai, stimuli darba devējiem, lai veicinātu darbā pieņemšanu, mobilitātes pabalsti, bērna kopšanas pabalsti, apmācības pabalsti, uzturēšanās pabalsti un pabalsti aprūpētājiem. |
| --- | --- |

b)

īpaši pasākumi, kas ir ierobežoti laikā, piemēram, pabalsti darba meklēšanai, stimuli darba devējiem, lai veicinātu darbā pieņemšanu, mobilitātes pabalsti, bērna kopšanas pabalsti, apmācības pabalsti, uzturēšanās pabalsti un pabalsti aprūpētājiem.

Otrās daļas b) apakšpunktā minēto pasākumu izmaksas nepārsniedz 35 % no saskaņotā pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām.

Ieguldījumi pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai vai darba ņēmēju veiktai uzņēmuma pārņemšanai nepārsniedz 22 000 EUR vienam atbalsta saņēmējam.

Izstrādājot saskaņoto pakalpojumu kopumu, ņem vērā turpmākās darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes. Saskaņotais pakalpojumu kopums ir saderīgs ar pāreju uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku, kā arī pievērš uzmanību digitālās rūpniecības laikmetā vajadzīgu prasmju izplatīšanai un ņem vērā pieprasījumu vietējā darba tirgū.

3.   Par šādiem pasākumiem nav tiesību saņemt finansiālu ieguldījumu no EGF:

| a) | īpaši laikā ierobežoti pasākumi, kuri minēti 2. punkta otrās daļas b) apakšpunktā un kuru īstenošana nav atkarīga no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

a)

īpaši laikā ierobežoti pasākumi, kuri minēti 2. punkta otrās daļas b) apakšpunktā un kuru īstenošana nav atkarīga no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos;

| b) | pasākumi, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir jāveic uzņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir jāveic uzņēmumiem.

EGF atbalstītie pasākumi neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

4.   Saskaņoto pakalpojumu kopumu izstrādā, apspriežoties attiecīgi ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem, to pārstāvjiem vai sociālajiem partneriem.

5.   Pēc pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts iniciatīvas finansiālo ieguldījumu no EGF var piešķirt sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, un kontroles un ziņošanas pasākumiem.

8. pants

Pieteikumi

1.   Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts iesniedz pieteikumu Komisijai 12 nedēļu laikā no dienas, kad ir izpildīti 4. panta 2. vai 3. punktā minētie kritēriji.

2.   Šā panta 1. punktā minēto termiņu aptur uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.   Komisija sniedz padomus visas pieteikumu iesniegšanas procedūras laikā, ja to prasa pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts.

4.   Desmit darbdienu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas vai attiecīgā gadījumā desmit darbdienu laikā no dienas, kad Komisijas rīcībā ir pieteikuma tulkojums, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk, Komisija apstiprina pieteikuma saņemšanu un pieprasa no pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts jebkādu papildu informāciju, kas tai ir vajadzīga pieteikuma izvērtēšanai.

5.   Ja Komisija pieprasa papildu informāciju, dalībvalsts atbild 15 darbdienu laikā no pieprasījuma dienas. Komisija pēc pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts pieprasījuma pagarina šo termiņu par desmit darbdienām. Ikviens šāds pagarinājuma pieprasījums tiek pienācīgi pamatots.

6.   Pamatojoties uz pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts sniegto informāciju, Komisija pabeidz izvērtēt pieteikuma atbilstību finansiāla ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem 50 darbdienu laikā pēc pilnīga pieteikuma vai attiecīgā gadījumā pieteikuma tulkojuma saņemšanas.

Ja Komisija nespēj pabeigt izvērtējumu minētajā termiņā, tā informē pieteikuma iesniedzēju dalībvalsti pirms minētā termiņa beigām, paskaidrojot kavēšanās iemeslus un nosakot jaunu termiņu izvērtējuma pabeigšanai. Minētais jaunais termiņš beidzas ne vēlāk kā 20 darbdienas pēc pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām.

7.   Pieteikumā ietver šādu informāciju:

| a) | izvērtējums par atlaišanas gadījumu skaitu saskaņā ar 5. pantu, kā arī aprēķināšanas metode; |
| --- | --- |

a)

izvērtējums par atlaišanas gadījumu skaitu saskaņā ar 5. pantu, kā arī aprēķināšanas metode;

| b) | gadījumā, ja uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, apstiprinājums, ka tas ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, apstiprinājums, ka tas ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību;

| c) | paskaidrojums par to, cik lielā mērā ir ņemti vērā ieteikumi, kas iekļauti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai, un kā saskaņotais pakalpojumu kopums papildina darbības, ko finansē no citiem Savienības vai valsts fondiem, tostarp informācija par pasākumiem, kas attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri atlaiduši darba ņēmējus, ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem, un informācija par pasākumiem, ko dalībvalstis jau veikušas, lai palīdzētu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums par to, cik lielā mērā ir ņemti vērā ieteikumi, kas iekļauti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai, un kā saskaņotais pakalpojumu kopums papildina darbības, ko finansē no citiem Savienības vai valsts fondiem, tostarp informācija par pasākumiem, kas attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri atlaiduši darba ņēmējus, ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem, un informācija par pasākumiem, ko dalībvalstis jau veikušas, lai palīdzētu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem;

| d) | īss to notikumu apraksts, kuri izraisīja darba ņēmēju atlaišanu; |
| --- | --- |

d)

īss to notikumu apraksts, kuri izraisīja darba ņēmēju atlaišanu;

| e) | attiecīgā gadījumā to uzņēmumu, piegādes vai pakārtotās ražošanas uzņēmumu un nozaru identifikācija, kurās atlaisti darba ņēmēji; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā to uzņēmumu, piegādes vai pakārtotās ražošanas uzņēmumu un nozaru identifikācija, kurās atlaisti darba ņēmēji;

| f) | aplēstais paredzēto atbalsta saņēmēju iedalījums pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa, kas izmantots saskaņotā pakalpojumu kopuma izstrādei; |
| --- | --- |

f)

aplēstais paredzēto atbalsta saņēmēju iedalījums pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa, kas izmantots saskaņotā pakalpojumu kopuma izstrādei;

| g) | paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī; |
| --- | --- |

g)

paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī;

| h) | saskaņotā pakalpojumu kopuma detalizēts apraksts un saistītie izdevumi, tostarp jo īpaši jebkuri pasākumi, ar ko atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošiem, gados jauniem un gados vecākiem atbalsta saņēmējiem paredzētas nodarbinātības iniciatīvas; |
| --- | --- |

h)

saskaņotā pakalpojumu kopuma detalizēts apraksts un saistītie izdevumi, tostarp jo īpaši jebkuri pasākumi, ar ko atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošiem, gados jauniem un gados vecākiem atbalsta saņēmējiem paredzētas nodarbinātības iniciatīvas;

| i) | budžets, kas paredzēts katrai no saskaņotā pakalpojumu kopuma sastāvdaļām, ar kurām atbalsta paredzētos atbalsta saņēmējus, un kas paredzēts sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

i)

budžets, kas paredzēts katrai no saskaņotā pakalpojumu kopuma sastāvdaļām, ar kurām atbalsta paredzētos atbalsta saņēmējus, un kas paredzēts sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem;

| j) | datumi, kuros sākts vai paredzēts sākt sniegt saskaņoto pakalpojumu kopumu paredzētajiem atbalsta saņēmējiem un veikt EGF īstenošanas darbības, kā noteikts 7. pantā; |
| --- | --- |

j)

datumi, kuros sākts vai paredzēts sākt sniegt saskaņoto pakalpojumu kopumu paredzētajiem atbalsta saņēmējiem un veikt EGF īstenošanas darbības, kā noteikts 7. pantā;

| k) | procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm vai vajadzības gadījumā ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

k)

procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm vai vajadzības gadījumā ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām;

| l) | paziņojums par pieprasītā EGF atbalsta atbilstību procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, kā arī paziņojums, kurā izklāstīts, kāpēc saskaņotais pakalpojumu kopums neaizstāj pasākumus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem jāveic darba devējiem; |
| --- | --- |

l)

paziņojums par pieprasītā EGF atbalsta atbilstību procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, kā arī paziņojums, kurā izklāstīts, kāpēc saskaņotais pakalpojumu kopums neaizstāj pasākumus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem jāveic darba devējiem;

| m) | valsts priekšfinansējuma vai valsts līdzfinansējuma avoti un attiecīgā gadījumā citi līdzfinansējuma avoti. |
| --- | --- |

m)

valsts priekšfinansējuma vai valsts līdzfinansējuma avoti un attiecīgā gadījumā citi līdzfinansējuma avoti.

9. pants

Papildināmība, atbilstība un koordinācija

1.   Finansiāls ieguldījums no EGF neaizstāj pasākumus, kas darba devējiem jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem.

2.   Atbalsts paredzētajiem atbalsta saņēmējiem papildina dalībvalstu pasākumus valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp arī tādus pasākumus, kas saņem citu finansiālu atbalstu no Savienības budžeta, saskaņā ar ieteikumiem, kas iekļauti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai.

3.   Finansiālais ieguldījums no EGF ir tikai tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai sniegtu pagaidu, vienreizēju atbalstu paredzētajiem atbalsta saņēmējiem. EGF atbalstītie pasākumi atbilst Savienības un valsts tiesību aktiem, tostarp noteikumiem par valsts atbalstu.

4.   Saskaņā ar attiecīgajiem pienākumiem Komisija un pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts nodrošina tās palīdzības koordināciju, ko sniedz, izmantojot citu finansiālu atbalstu no Savienības budžeta.

5.   Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts nodrošina, ka konkrētie pasākumi, kas saņem finansiālu ieguldījumu no EGF, nesaņem citu finansiālu atbalstu no Savienības budžeta.

10. pants

Vīriešu un sieviešu līdztiesība un nediskriminēšana

Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta integrācija ir īstenošanas perioda neatņemama sastāvdaļa un tiek veicināta visā īstenošanas periodā.

Komisija un dalībvalstis veic visus atbilstošos pasākumus, lai saistībā ar piekļuvi EGF un dažādajos īstenošanas perioda posmos novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, dzimumidentitātes, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

11. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas ne vairāk kā 0,5 % no EGF maksimālā gada apjoma var izmantot tehniskajiem un administratīvajiem izdevumiem, kas vajadzīgi tā īstenošanai, piemēram, sagatavošanās, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas, kā arī datu vākšanas darbībām, tostarp attiecībā uz korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām, komunikācijas darbībām un tām darbībām, kas uzlabo EGF kā fonda atpazīstamību vai atpazīstamību attiecībā uz konkrētiem projektiem, kā arī citiem tehniskās palīdzības pasākumiem. Šie pasākumi var ietvert turpmākos un iepriekšējos plānošanas periodus.

2.   Nepārsniedzot šā panta 1. punktā noteikto maksimālo apjomu, Komisija iesniedz pieprasījumu tehniskajai palīdzībai nepieciešamo apropriāciju pārvietojumam uz attiecīgajām budžeta pozīcijām saskaņā ar Finanšu regulas 31. pantu.

3.   Komisija pēc savas iniciatīvas īsteno tehnisko palīdzību tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu].

Ja Komisija īsteno tehnisko palīdzību netiešā pārvaldībā, tā nodrošina trešo personu, kurām saskaņā ar Finanšu regulu tiek uzticēta attiecīgo uzdevumu veikšana, iecelšanas procedūras pārredzamību. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī minētajā nolūkā izraudzītā apakšuzņēmēja sabiedrību.

4.   Komisijas tehniskā palīdzība ietver informācijas un norādījumu sniegšanu dalībvalstīm par EGF izmantošanu, pārraudzību un izvērtēšanu. Komisija arī Savienības un valstu līmenī sociālajiem partneriem sniedz informāciju un skaidrus norādījumus par EGF izmantošanu. Būtisku ekonomisku traucējumu gadījumā dalībvalstī virzības pasākumi var arī ietvert darba grupu izveidi.

12. pants

Informācija, komunikācija un reklāma

1.   Dalībvalstis atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā atpazīstamību, kā arī uzsver intervences Savienības pievienoto vērtību, sniedzot dažādām auditorijām konsekventu, lietderīgu un mērķorientētu informāciju, tostarp mērķorientētu informāciju atbalsta saņēmējiem, vietējām un reģionālām iestādēm, sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai.

Dalībvalstis izmanto ES emblēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam”) IX pielikumu kopā ar vienkāršu paziņojumu par finansējumu “līdzfinansē Eiropas Savienība”.

2.   Komisija uztur un regulāri atjaunina klātbūtni tiešsaistē, kas pieejama visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās, lai sniegtu atjauninātu informāciju par EGF, norādījumus par pieteikumu iesniegšanu, piemērus par atbalsttiesīgiem pasākumiem un regulāri atjauninātu dalībvalstu kontaktinformācijas sarakstu, kā arī informāciju par apstiprinātajiem un noraidītajiem pieteikumiem un par Eiropas Parlamenta un Padomes lomu budžeta procedūrā.

3.   Komisija veicina esošās paraugprakses plašu izplatīšanu un īsteno informācijas un komunikācijas pasākumus lai palielinātu Savienības iedzīvotāju un darba ņēmēju, tostarp iedzīvotāju, kuriem ir sarežģīti piekļūt informācijai, informētību par EGF.

Dalībvalstis nodrošina, ka pēc Savienības iestāžu, struktūru vai aģentūru pieprasījuma tiek darīti pieejami komunikācijas un atpazīstamības materiāli un Savienībai tiek piešķirta uz autoratlīdzību nebalstīta, neekskluzīva un neatsaucama licence šādu materiālu izmantošanai un visas ar tiem saistītās iepriekš esošās tiesības, lai popularizētu EGF vai saistībā ar ziņojumu sniegšanu par Savienības budžeta izmantošanu. Minētais pienākums nerada dalībvalstīm pienākumu uzņemties ievērojamas papildu izmaksas vai būtisku administratīvo slogu.

Licence Savienībai nodrošina I pielikumā minētās tiesības.

4.   No resursiem, kas saskaņā ar šo regulu piešķirti komunikācijas darbībām, sedz arī institucionālo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm ar noteikumu, ka šādas prioritātes ir saistītas ar 2. pantā noteiktajiem mērķiem.

13. pants

Finansiālā ieguldījuma noteikšana

1.   Pamatojoties uz izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 8. pantu, un jo īpaši ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātos pasākumus un paredzētās izmaksas, Komisija novērtē un ierosina EGF finansiālā ieguldījuma summu, ko var sniegt pieejamo resursu robežās. Komisija pabeidz novērtējumu un iesniedz savu priekšlikumu 8. panta 6. punktā noteiktajā termiņā.

2.   Par EGF līdzfinansējuma likmi piedāvātajiem pasākumiem nosaka augstāko ESF+ līdzfinansējuma likmi attiecīgajā dalībvalstī, kā paredzēts Kopīgo noteikumu regulas 2021.-2027.gadam 112. panta 3. punktā, vai 60 % – atkarībā no tā, kura no summām ir lielāka.

3.   Ja, pamatojoties uz izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 8. pantu, Komisija secina, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu ir izpildīti, tā nekavējoties sāk 15. pantā izklāstīto procedūru.

4.   Ja, pamatojoties uz izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 8. pantu, Komisija secina, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu nav izpildīti, tā nekavējoties par to paziņo pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij, Eiropas Parlamentam un Padomei.

14. pants

Atbilstības periods

1.   Tiesības saņemt EGF finansiālo ieguldījumu par izdevumiem ir no datumiem, kas norādīti pieteikumā saskaņā ar 8. panta 7. punkta j) apakšpunktu, un kad attiecīgā dalībvalsts sāk vai paredz sākt sniegt saskaņoto pakalpojumu kopumu paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai kad tai rodas administratīvie izdevumi par EGF īstenošanu saskaņā ar 7. panta 1. un 5. punktu.

2.   Dalībvalsts 7. pantā noteiktos atbalsttiesīgos pasākumus sāk īstenot bez nepamatotas kavēšanās un šos pasākumus veic pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā 24 mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu.

3.   Ja atbalsta saņēmējs apmeklē izglītības vai apmācības kursu, kura ilgums ir vismaz divi gadi, par šāda kursa maksu EGF līdzfinansējumu ir tiesības saņemt līdz datumam, kurā ir jāiesniedz 20. panta 1. punktā minētais noslēguma ziņojums, ar noteikumu, ka attiecīgie izdevumi ir radušies pirms minētā datuma.

4.   Par izdevumiem, kas radušies īstenojot 7. panta 5. punktu, tiesības saņemt EGF līdzfinansējumu pastāv līdz termiņam, kas noteikts noslēguma ziņojuma iesniegšanai saskaņā ar 20. panta 1. punktu.

15. pants

Budžeta procedūra un īstenošana

1.   Ja Komisija ir secinājusi, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti, tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu EGF izmantošanai. Lēmumu par EGF izmantošanu Eiropas Parlaments un Padome kopīgi pieņem sešu nedēļu laikā pēc tam, kad Komisijas priekšlikums ir iesniegts abām iestādēm.

Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu uz attiecīgajām budžeta pozīcijām.

Ar EGF saistītos līdzekļu pārvietojumus veic saskaņā ar Finanšu regulas 31. pantu.

2.   Komisija pieņem lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Komisijai tiek paziņots, ka Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājusi budžeta pārvietojumu.

Minētais lēmums ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta nozīmē.

3.   Šā panta 1. punktā noteiktajā priekšlikumā lēmumam par EGF izmantošanu iekļauj:

| a) | saskaņā ar 8. panta 6. punktu veikto izvērtējumu kopā ar minētā izvērtējuma pamatā esošās informācijas kopsavilkumu; un |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 8. panta 6. punktu veikto izvērtējumu kopā ar minētā izvērtējuma pamatā esošās informācijas kopsavilkumu; un

| b) | iemeslus, kuri pamato saskaņā ar 13. panta 1. punktu ierosinātās summas. |
| --- | --- |

b)

iemeslus, kuri pamato saskaņā ar 13. panta 1. punktu ierosinātās summas.

16. pants

Līdzekļu nepietiekamība

Atkāpjoties no 8. un 15. pantā minētajiem termiņiem, izņēmuma gadījumos un ar noteikumu, ka EGF pieejamās atlikušās saistību apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu palīdzības apjomu, kas ir vajadzīgs saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, Komisija var atlikt priekšlikumu par EGF izmantošanu un attiecīgo budžeta pārvietojuma pieprasījumu, kamēr saistību apropriācijas ir pieejamas nākamajā gadā. Jebkurā gadījumā ievēro EGF gada budžeta maksimālo apjomu.

17. pants

Finansiālā ieguldījuma izmaksa un izmantošana

1.   Komisija attiecīgajai dalībvalstij vienā priekšfinansējuma maksājumā izmaksā finansiālo ieguldījumu 100 % apmērā, un parasti tas notiek 15 darbdienu laikā no lēmuma par finansiālo ieguldījumu stāšanās spēkā saskaņā ar 15. panta 2. punktu. Priekšfinansējumu dzēš, tiklīdz dalībvalsts iesniedz apstiprinātu izdevumu pārskatu saskaņā ar 20. panta 1. punktu. Neizlietoto summu atmaksā Komisijai.

2.   Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu īsteno, piemērojot dalītas pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu.

3.   Sīkākus finansēšanas tehniskos noteikumus Komisija nosaka 15. panta 2. punktā minētajā lēmumā par finansiālo ieguldījumu.

4.   Veicot pasākumus, kas ietverti saskaņotajā pakalpojumu kopumā, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai priekšlikumu grozīt darbības, pievienojot citus 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītos atbalsttiesīgos pasākumus, ar noteikumu, ka šādi grozījumi ir pienācīgi pamatoti un kopsumma nepārsniedz 15. panta 2. punktā minēto finansiālo ieguldījumu. Komisija izvērtē ierosinātos grozījumus un piekrišanas gadījumā attiecīgi groza lēmumu par finansiālo ieguldījumu.

5.   Attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt līdzekļus starp budžeta posteņiem, kā noteikts lēmumā par finansiālo ieguldījumu, ievērojot 15. panta 2. punktu. Ja šāda līdzekļu pārdale vienam vai vairākiem noteiktajiem budžeta posteņiem pārsniedz 20 % pieaugumu, dalībvalsts par to iepriekš paziņo Komisijai.

18. pants

Euro izmantošana

Summas, kas minētas pieteikumos, lēmumos par finansiālo ieguldījumu un ziņojumos saskaņā ar šo regulu, kā arī citos saistītos dokumentos izsaka euro.

19. pants

Rādītāji

1.   Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par EGF virzību ceļā uz 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanu. Ar šiem rādītājiem saistītus personas datus vāc, pamatojoties uz šo regulu un tikai šīs regulas vajadzībām. Tos apstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (19).

2.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka EGF īstenošanas un rezultātu pārraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi.

Šim nolūkam dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

20. pants

Noslēguma ziņojums un izbeigšana

1.   Ne vēlāk kā septītā mēneša beigās pēc īstenošanas perioda beigām attiecīgā dalībvalsts sniedz Komisijai noslēguma ziņojumu par attiecīgā finansiālā ieguldījuma īstenošanu, tostarp šādu informāciju:

| a) | pasākumu veidi un rezultāti, raksturojot problēmas, gūto pieredzi, sinerģiju un papildināmību ar citiem Savienības fondiem, jo īpaši ESF+ un, ja vien tas ir iespējams, norādot pasākumu papildināmību ar citu Savienības vai valstu programmu finansētajiem pasākumiem saskaņā ar ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai; |
| --- | --- |

a)

pasākumu veidi un rezultāti, raksturojot problēmas, gūto pieredzi, sinerģiju un papildināmību ar citiem Savienības fondiem, jo īpaši ESF+ un, ja vien tas ir iespējams, norādot pasākumu papildināmību ar citu Savienības vai valstu programmu finansētajiem pasākumiem saskaņā ar ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai;

| b) | to struktūru nosaukumi, kuras dalībvalstī ir sniegušas saskaņoto pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

b)

to struktūru nosaukumi, kuras dalībvalstī ir sniegušas saskaņoto pasākumu kopumu;

| c) | rādītāji, kas izklāstīti II pielikuma 1) un 2) punktā; |
| --- | --- |

c)

rādītāji, kas izklāstīti II pielikuma 1) un 2) punktā;

| d) | informācija par to, vai uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, izņemot, ja tas ir mikrouzņēmums vai MVU, iepriekšējos piecos gados ir saņēmis valsts atbalstu vai iepriekšēju finansējumu no Savienības kohēzijas vai struktūrfondiem; un |
| --- | --- |

d)

informācija par to, vai uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, izņemot, ja tas ir mikrouzņēmums vai MVU, iepriekšējos piecos gados ir saņēmis valsts atbalstu vai iepriekšēju finansējumu no Savienības kohēzijas vai struktūrfondiem; un

| e) | paziņojums, kurā iekļauts izdevumu pamatojums. |
| --- | --- |

e)

paziņojums, kurā iekļauts izdevumu pamatojums.

2.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi visu saskaņā ar šā panta 1. punktu prasīto informāciju, tā izbeidz finansiālo ieguldījumu, nosakot EGF finansiālā ieguldījuma galīgo summu un attiecīgā gadījumā atlikumu, kas attiecīgajai dalībvalstij jāmaksā saskaņā ar 24. pantu.

21. pants

Divgadu ziņojums

1.   Līdz 2021. gada 1. augustam un pēc tam reizi divos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispusīgu, kvantitatīvu un kvalitatīvu ziņojumu par pasākumiem, kas iepriekšējos divos gados veikti saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) Nr. 1309/2013. Ziņojumā galveno uzmanību pievērš EGF sasniegtajiem rezultātiem un jo īpaši ietver informāciju, kas saistīta ar iesniegtajiem pieteikumiem, pieteikumu izskatīšanas laiku, pieņemtajiem lēmumiem, finansētajiem pasākumiem, tostarp statistiku par II pielikumā noteiktajiem rādītājiem, un šādu pasākumu papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti no citiem Savienības fondiem, jo īpaši ESF+, un informāciju par veikto finansiālo ieguldījumu izbeigšanu. Ziņojumā arī norāda informāciju par pieteikumiem, kuri noraidīti neatbilstības dēļ vai attiecībā uz kuriem finansējuma apmērs samazināts nepietiekamu apropriāciju dēļ.

2.   Ziņojumu informācijas nolūkā iesniedz arī Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem.

22. pants

Novērtējumi

1.   Komisija pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic:

| a) | vidusposma novērtējumu – līdz 2025. gada 30. jūnijam; un |
| --- | --- |

a)

vidusposma novērtējumu – līdz 2025. gada 30. jūnijam; un

| b) | retrospektīvu novērtējumu – līdz 2029. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

b)

retrospektīvu novērtējumu – līdz 2029. gada 31. decembrim.

2.   Šā panta 1. punktā minēto novērtējumu rezultātus informācijas nolūkā iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem. Novērtējumos iekļautos ieteikumus ņem vērā, izstrādājot jaunas programmas nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā vai pilnveidojot pašreizējās programmas.

3.   Šā panta 1. punktā minētajos novērtējumos iekļauj attiecīgu statistiku par finansiālajiem ieguldījumiem sadalījumā pa nozarēm un dalībvalstīm.

4.   Atbalsta saņēmēju apsekojumu sāk sestajā mēnesī pēc katra īstenošanas perioda beigām. Dalībai atbalsta saņēmēju apsekojumā tiek atvēlētas vismaz četras nedēļas. Dalībvalstis izplata atbalsta saņēmēju apsekojuma veidlapu atbalsta saņēmējiem, nosūta vismaz vienu atgādinājumu un informē Komisiju par izplatīšanu un nosūtīto atgādinājumu. Komisija apkopo un analizē atbalsta saņēmēju apsekojumā sniegtās atbildes, lai tās izmantotu turpmākajos novērtējumos.

5.   Atbalsta saņēmēju apsekojumus izmanto, lai apkopotu datus par novērotajām izmaiņām atbalsta saņēmēju nodarbināmībā vai attiecībā uz tiem, kuri jau ir atraduši darbu, par atrastā darba kvalitāti, piemēram izmaiņas attiecībā uz darba laiku, darba līguma vai darba attiecību veidu (pilna laika vai nepilna laika, noteikta laika vai beztermiņa), atbildības līmeni vai algas līmeni salīdzinājumā ar iepriekšējo darbu, kā arī jomu, kurā persona atradusi darbu. Minēto informāciju norāda sadalījumā pa dzimumiem, vecuma grupām, izglītības līmeņiem un profesionālās pieredzes līmeņiem.

6.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka atbalsta saņēmēju apsekojuma veikšanas laiku un veidu, un izmantojamo veidlapu.

Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā.

23. pants

Vadība un finanšu kontrole

1.   Neskarot Komisijas atbildību par Savienības vispārējā budžeta izpildi, dalībvalstis uzņemas atbildību par EGF atbalstīto pasākumu pārvaldību un par pasākumu finanšu kontroli. Tās veic vismaz šādus pasākumus:

| a) | pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļus izlieto efektīvi un pareizi, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu; |
| --- | --- |

a)

pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļus izlieto efektīvi un pareizi, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;

| b) | nodrošina, ka pārraudzības datu iesniegšana ir obligāta prasība līgumos ar tām struktūrām, kuras nodrošina saskaņotos pakalpojumu kopumus; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka pārraudzības datu iesniegšana ir obligāta prasība līgumos ar tām struktūrām, kuras nodrošina saskaņotos pakalpojumu kopumus;

| c) | pārbauda, vai finansētie pasākumi ir pienācīgi īstenoti; |
| --- | --- |

c)

pārbauda, vai finansētie pasākumi ir pienācīgi īstenoti;

| d) | nodrošina, ka finansētie izdevumi ir pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un ka tie ir likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka finansētie izdevumi ir pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un ka tie ir likumīgi un pareizi;

| e) | novērš, konstatē un labo pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un atgūst nepamatoti izmaksātās summas, attiecīgā gadījumā kopā ar procentiem par kavētiem maksājumiem. |
| --- | --- |

e)

novērš, konstatē un labo pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un atgūst nepamatoti izmaksātās summas, attiecīgā gadījumā kopā ar procentiem par kavētiem maksājumiem.

Dalībvalstis par pirmās daļas e) apakšpunktā minētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, ziņo Komisijai.

2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un īsteno visas darbības, kas vajadzīgas, lai novērstu, atklātu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem. Šādas darbības ietver informācijas vākšanu par finansējuma saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 2021.–2027. gadam XVII pielikumu. Noteikumi par šādu datu vākšanu un apstrādi atbilst piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem. Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai ir vajadzīgā piekļuve minētajai informācijai.

3.   Piemērojot Finanšu regulas 63. panta 3. punktu, dalībvalstis norāda struktūras, kas ir atbildīgas par EGF atbalstīto pasākumu pārvaldību un kontroli. Šīs struktūras sniedz Komisijai Finanšu regulas 63. panta 5., 6. un 7. punktā noteikto informāciju par finansiālā ieguldījuma īstenošanu, iesniedzot šīs regulas 20. panta 1. punktā minēto noslēguma ziņojumu.

Ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1309/2013 izraudzītās iestādes ir sniegušas pietiekamas garantijas, ka maksājumi ir likumīgi un pareizi, un pienācīgi uzskaitīti, attiecīgā dalībvalsts var paziņot Komisijai, ka minētās iestādes ir apstiprinātas saskaņā ar šo regulu. Veicot šādu paziņojumu, attiecīgā dalībvalsts norāda, kuras iestādes ir apstiprinātas un kādi ir to pienākumi.

4.   Dalībvalstis veic vajadzīgās finanšu korekcijas, ja ir konstatēts pārkāpums. Dalībvalstu veiktās korekcijas ir visa finansiālā ieguldījuma vai tā daļas anulēšana. Dalībvalstis atgūst ikvienu summu, kas nepamatoti izmaksāta atklātā pārkāpuma rezultātā, un atmaksā minēto summu Komisijai. Ja attiecīgā dalībvalsts summu neatmaksā noteiktajā laikā, tai piemēro nokavējuma procentus.

5.   Komisija, atbildot par Savienības vispārējā budžeta izpildi, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētās darbības ir veiktas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu. Attiecīgās dalībvalsts pienākums ir nodrošināt, lai tai būtu labi funkcionējošas pārvaldības un kontroles sistēmas. Komisija pārliecinās, ka šādas sistēmas pastāv.

Šim nolūkam, neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai dalībvalsts veiktās pārbaudes saskaņā ar valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas ierēdņi vai darbinieki saistībā ar EGF finansētajiem pasākumiem var veikt pārbaudes uz vietas, tostarp pārbaudes izlases kārtā, par to brīdinot vismaz 12 darbdienas iepriekš. Komisija par to paziņo attiecīgajai dalībvalstij, lai saņemtu no tās visu vajadzīgo palīdzību. Attiecīgās dalībvalsts ierēdņi vai darbinieki var piedalīties šādās pārbaudēs.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šā panta 1. punkta e) apakšpunktu, nosakot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem ir jāziņo, un sniedzamos datus.

7.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka formātu, kas izmantojams, ziņojot par pārkāpumiem.

Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti par veiktajiem izdevumiem ir Komisijai un Revīzijas palātai pieejami trīs gadus pēc EGF finansiālā ieguldījuma izbeigšanas.

24. pants

Finansiālā ieguldījuma atgūšana

1.   Ja saskaņotā pakalpojumu kopuma faktiskās izmaksas ir mazākas par finansiālā ieguldījuma summu, ievērojot 15. pantu, Komisija atgūst attiecīgo summu pēc tam, kad ir devusi attiecīgajai dalībvalstij iespēju iesniegt savus apsvērumus.

2.   Ja pēc nepieciešamo pārbaužu pabeigšanas Komisija secina, ka dalībvalsts nav izpildījusi pienākumus, kas noteikti lēmumā par finansiālo ieguldījumu, vai nepilda saskaņā ar 23. panta 1. punktu noteiktos pienākumus, tā dod iespēju attiecīgajai dalībvalstij iesniegt savus apsvērumus.

Ja netiek panākta vienošanās, Komisija 12 mēnešu laikā pēc dalībvalsts apsvērumu saņemšanas pieņem lēmumu veikt vajadzīgās finanšu korekcijas, pilnībā vai daļēji anulējot attiecīgajam pasākumam piešķirto EGF finansiālo ieguldījumu.

Attiecīgā dalībvalsts atgūst visas summas, kas nepamatoti izmaksātas pārkāpuma rezultātā, un, ja attiecīgā dalībvalsts summu neatmaksā noteiktajā laikā, tai piemēro nokavējuma procentus.

25. pants

Pilnvaru deleģēšana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 23. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz EGF darbības laiku.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 23. panta 6. punktu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

26. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

27. pants

Atcelšana

1.   Regulu (ES) Nr. 1309/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Neskarot šā panta 1. punktu, Regulas (ES) Nr. 1309/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro līdz brīdim, kad ir veikts šajā punktā minētais ex post novērtējums.

28. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar tādu darbību turpināšanu vai grozīšanu, kas uzsāktas, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1309/2013, ko turpina piemērot minētajām darbībām līdz to slēgšanai.

2.   No EGF finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp EGF un pasākumiem, kuri pieņemti, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1309/2013.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā apropriācijas 7. panta 1. un 5. punktā paredzēto atbalsttiesīgo pasākumu segšanai var iekļaut Savienības budžetā pēc 2027. gada.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra, izņemot 15. pantu, kuru piemēro no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 82. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 239. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 19. aprīļa nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I , 22.12.2020., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1927/2006 (2006. gada 20. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1796 (2019. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) (OV L 279 I, 31.10.2019., 4. lpp.).

9

(10)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

10

(11)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

12

OLAF

(13)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

15

EPPO

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

19

---

I PIELIKUMS

KOMUNIKĀCIJA UN ATPAZĪSTAMĪBA

Regulas 12. panta 3. punkta otrajā daļā minētā licence piešķir Savienībai vismaz šādas tiesības:

| 1) | iekšēja izmantošana, proti, tiesības reproducēt, kopēt un darīt pieejamus komunikācijas un atpazīstamības materiālus Savienībai un dalībvalstu iestādēm un aģentūrām, kā arī to personālam; |
| --- | --- |

1)

iekšēja izmantošana, proti, tiesības reproducēt, kopēt un darīt pieejamus komunikācijas un atpazīstamības materiālus Savienībai un dalībvalstu iestādēm un aģentūrām, kā arī to personālam;

| 2) | komunikācijas un atpazīstamības materiālu reproducēšana ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji; |
| --- | --- |

2)

komunikācijas un atpazīstamības materiālu reproducēšana ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

| 3) | komunikācijas un atpazīstamības materiālu publiskošana, izmantojot jebkādus komunikācijas līdzekļus; |
| --- | --- |

3)

komunikācijas un atpazīstamības materiālu publiskošana, izmantojot jebkādus komunikācijas līdzekļus;

| 4) | komunikācijas un atpazīstamības materiālu (vai to kopiju) publiska izplatīšana jebkādā formā; |
| --- | --- |

4)

komunikācijas un atpazīstamības materiālu (vai to kopiju) publiska izplatīšana jebkādā formā;

| 5) | komunikācijas un atpazīstamības materiālu uzglabāšana un arhivēšana; |
| --- | --- |

5)

komunikācijas un atpazīstamības materiālu uzglabāšana un arhivēšana;

| 6) | apakšlicenču piešķiršana trešām personām par tiesībām uz komunikācijas un atpazīstamības materiāliem. |
| --- | --- |

6)

apakšlicenču piešķiršana trešām personām par tiesībām uz komunikācijas un atpazīstamības materiāliem.

---

II PIELIKUMS

KOPĒJIE EGF PIETEIKUMU IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI

(kas minēti 19. panta 1. punktā, 20. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 21. panta 1. punktā)

Visi personas dati (1) jāiedala pēc dzimuma (sievietes, vīrieši, nebinārais (2)) (3).

| 1. | Kopējie iznākuma rādītāji par atbalsta saņēmējiem:






  a) | bezdarbnieks*; |
| --- | --- | --- |

1.

Kopējie iznākuma rādītāji par atbalsta saņēmējiem:

a)

bezdarbnieks*;

| b) | neaktīva persona*; |
| --- | --- |

b)

neaktīva persona*;

| c) | nodarbināts*; |
| --- | --- |

c)

nodarbināts*;

| d) | pašnodarbināta persona*; |
| --- | --- |

d)

pašnodarbināta persona*;

| e) | vecumā līdz 30 gadiem*; |
| --- | --- |

e)

vecumā līdz 30 gadiem*;

| f) | vecumā pēc 54 gadiem*; |
| --- | --- |

f)

vecumā pēc 54 gadiem*;

| g) | ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.–2. līmenis)*; |
| --- | --- |

g)

ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.–2. līmenis)*;

| h) | ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)*; |
| --- | --- |

h)

ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)*;

| i) | ar augstāko izglītību (ISCED 5.–8. līmenis). |
| --- | --- |

i)

ar augstāko izglītību (ISCED 5.–8. līmenis).

Atbalsta saņēmēju kopskaitu aprēķina automātiski, pamatojoties uz kopējiem iznākuma rādītājiem, kas saistīti ar nodarbinātības statusu (4).

| 2. | Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par atbalsta saņēmējiem:






  a) | to EGF atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti nodarbinātībā un pašnodarbinātībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*; |
| --- | --- | --- |

2.

Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par atbalsta saņēmējiem:

a)

to EGF atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti nodarbinātībā un pašnodarbinātībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*;

| b) | to EGF atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri ieguvuši kvalifikāciju sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*; |
| --- | --- |

b)

to EGF atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri ieguvuši kvalifikāciju sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*;

| c) | to EGF atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti izglītībā vai apmācībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*. |
| --- | --- |

c)

to EGF atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti izglītībā vai apmācībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*.

Minētajos datos jāietver aprēķinātais atbalsta saņēmēju kopskaits, kas norādīts 1) punktā noteiktajos kopējos iznākuma rādītājos. Tādējādi procentuālais īpatsvars arī ir saistīts ar šo aprēķināto kopskaitu.

---

(1)  Pārvaldes iestādēm ir jāizveido sistēma, kurā datorizētā veidā reģistrē un glabā individuālo dalībnieku datus. Dalībvalstu noteiktajai datu apstrādes kārtībai jāatbilst noteikumiem Regulā (ES) 2016/679, jo īpaši tās 4., 6. un 9. pantam.

(2)  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(3)  Par rādītājiem sniegtie dati, kas apzīmēti ar zvaigznīti (*), ir personas dati, kas definēti Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1) punktā. Šādu datu apstrāde vajadzīga, lai izpildītu uz datu pārzini attiecināmo tiesisko pienākumu (Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts).

(4)  Bezdarbnieks, neaktīvs, nodarbināts, pašnodarbināta persona.

---

| 30.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/24

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013

(2021/C 156/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 30. maijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ir instruments, kas atbalsta dalībvalstu īstenotos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot to darba ņēmēju prasmes un nodarbināmību, kuri zaudējuši darbu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reģionu komiteja atzinumu pieņēma 2018. gada 6. decembrī (2), un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinumu pieņēma 2018. gada 12. decembrī (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eiropas Parlaments nostāju pirmajā lasījumā pieņēma 2019. gada 16. janvāra plenārsēdē. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EPSCO padomes 2019. gada 15. marta sanāksmē tika panākta daļēja vispārēja pieeja (4), kas nodrošināja sarunu satvaru. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prezidentvalsts 2020. gada februārī iesaistījās neformālās diskusijās ar Eiropas Parlamentu. Pēc vairākām tehniskām sanāksmēm un četriem politiskiem trialogiem (4. februārī, 15. oktobrī, 27. oktobrī un 16. decembrī) abi likumdevēji panāca provizorisku vienošanos. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2021. gada 20. janvārī panāca politisku vienošanos (5) un apstiprināja trialoga sanāksmēs panākto galīgo kompromisu, kam vēl veiks tehnisku pārskatīšanu un juridiski lingvistisku izskatīšanu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eiropas Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja 2021. gada 27. janvārī apstiprināja kompromisa tekstu, kam vēl veiks tehnisku pārskatīšanu un juridiski lingvistisku izskatīšanu. Tajā pašā dienā minētās komitejas priekšsēdētāja nosūtīja vēstuli Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam, kurā norādīja, ka pēc tam, kad tekstu būs pārbaudījuši juristi lingvisti, viņa Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai un plenārsēdei ieteiks Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem. Tas nozīmētu, ka ierosinātais tiesību akts tiktu uzskatīts par pieņemtu tādā redakcijā, kas atbilst Padomes nostājai. |
| --- | --- |

8.

II.   MĒRĶIS

| 9. | Regulas mērķis ir atjaunot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu uz daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības laikposmu un tādējādi ļaut Savienībai finansēt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot to darba ņēmēju prasmes un nodarbināmību, kuri zaudējuši darbu. |
| --- | --- |

9.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

| 10. | Priekšlikums paplašina instrumentu darbības jomu, atzīstot vēl citus pārstrukturēšanas iemeslus par tādiem, kuri ir atbalsttiesīgi, un atlaistajiem darbiniekiem nosakot daudz zemāku atbilstības slieksni. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Līdzfinansējuma likmi pielīdzina ESF+, kā minimumu saglabājot pašreizējo līdzfinansējuma likmi 60 % apmērā. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Paredz deleģētu aktu, ar ko nosaka, par kādiem pārkāpumiem ir jāziņo un kādi dati jāiesniedz. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Attiecībā uz EGF pieteikumiem izveido kopēju iznākuma un rezultātu rādītāju kopumu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Paredz, ka izņēmuma gadījumos, kad Fondā pieejamās atlikušās saistību apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu palīdzību, kas uzskatāma par vajadzīgu, Komisija var atlikt budžeta pārvietojuma pieprasījumu līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Iekļauj atpakaļejošas iedarbības noteikumu, lai izvairītos no finansējuma nepietiekamības laikā starp pašreizējās regulas darbības termiņa beigām un jaunās regulas stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

15.

IV.   SECINĀJUMS

| 16. | Padomes pirmā lasījuma nostājas par regulu atspoguļo kompromisu, kas panākts sarunās starp Padomi un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Padome uzskata, ka tās nostājas pirmajā lasījumā ir līdzsvarots teksts, kas atbilst visiem regulas mērķiem. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Dok. ST 9701/18 + ADD 1.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 239. lpp.

(3)  OV C 110, 22.3.2019., 82. lpp.

(4)  Dok. ST 7624/19.

(5)  Dok. ST 5043/21 ADD – REV1.

---