# Eiropas Savienības C 168/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 168 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 5. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 168

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 5. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 168/01 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 4. maijs | 1 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2021/C 168/02 | Kopsavilkums Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumam par ES un Apvienotās Karalistes tirdzniecības nolīguma noslēgšanu un ES un Apvienotās Karalistes nolīguma par klasificētas informācijas apmaiņu noslēgšanu
  (Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu) | 2 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 168/01

Euro maiņas kurss — 2021. gada 4. maijs

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2021/C 168/02

Kopsavilkums Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumam par ES un Apvienotās Karalistes tirdzniecības nolīguma noslēgšanu un ES un Apvienotās Karalistes nolīguma par klasificētas informācijas apmaiņu noslēgšanu
  (Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu)

(Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 168/03 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 5 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 168/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10266 — Astorg Asset Management/Corialis) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 168/05 | Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 8 |
| 2021/C 168/06 | Vīna nozares nosaukuma produkta specifikācijas standarta grozījuma apstiprināšanas paziņojuma publikācija saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 12 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 168/03

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

5

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 168/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10266 — Astorg Asset Management/Corialis) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Astorg Asset Management

Corialis

1

6

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 168/05

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

8

2021/C 168/06

Vīna nozares nosaukuma produkta specifikācijas standarta grozījuma apstiprināšanas paziņojuma publikācija saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 4. maijs

(2021/C 168/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2021 |
| JPY | Japānas jena | 131,26 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4361 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86770 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1673 |
| CHF | Šveices franks | 1,0980 |
| ISK | Islandes krona | 148,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0123 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,841 |
| HUF | Ungārijas forints | 360,31 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5584 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9275 |
| TRY | Turcijas lira | 10,0110 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5608 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4836 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,3374 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6887 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6073 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 353,56 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,4433 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8136 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5408 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 395,47 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9563 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,787 |
| RUB | Krievijas rublis | 90,2438 |
| THB | Taizemes bāts | 37,475 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,5785 |
| MXN | Meksikas peso | 24,4040 |
| INR | Indijas rūpija | 88,8140 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2021

JPY

Japānas jena

131,26

DKK

Dānijas krona

7,4361

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86770

SEK

Zviedrijas krona

10,1673

CHF

Šveices franks

1,0980

ISK

Islandes krona

148,80

NOK

Norvēģijas krona

10,0123

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,841

HUF

Ungārijas forints

360,31

PLN

Polijas zlots

4,5584

RON

Rumānijas leja

4,9275

TRY

Turcijas lira

10,0110

AUD

Austrālijas dolārs

1,5608

CAD

Kanādas dolārs

1,4836

HKD

Hongkongas dolārs

9,3374

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6887

SGD

Singapūras dolārs

1,6073

KRW

Dienvidkorejas vona

1 353,56

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,4433

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8136

HRK

Horvātijas kuna

7,5408

IDR

Indonēzijas rūpija

17 395,47

MYR

Malaizijas ringits

4,9563

PHP

Filipīnu peso

57,787

RUB

Krievijas rublis

90,2438

THB

Taizemes bāts

37,475

BRL

Brazīlijas reāls

6,5785

MXN

Meksikas peso

24,4040

INR

Indijas rūpija

88,8140

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/2

---

Kopsavilkums Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumam par ES un Apvienotās Karalistes tirdzniecības nolīguma noslēgšanu un ES un Apvienotās Karalistes nolīguma par klasificētas informācijas apmaiņu noslēgšanu

(Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu)

(2021/C 168/02)

Eiropas Komisija 2020. gada 26. decembrī pieņēma Priekšlikumu Padomes Lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai.

Ņemot vērā ciešo sadarbību starp ES un Apvienoto Karalisti, kas, visticamāk, turpināsies, EDAU atzinīgi vērtē nolīgumus, kas parakstīti starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti par tirdzniecību, sadarbību un drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai. EDAU ir īpaši gandarīts par to, ka viens no būtiskajiem tirdzniecības un sadarbības nolīguma (TSN) elementiem ir cilvēktiesību ievērošana un aizsardzība. Turklāt viņš atzinīgi vērtē pušu apņemšanos, kas pausta TSN, nodrošināt augsta līmeņa personas datu aizsardzību.

EDAU apzinās īpašos apstākļus, kādos ir risinājušās sarunas par šiem nolīgumiem, un specifiskās pagātnes un nākotnes attiecības starp Apvienoto Karalisti un ES.

Attiecībā uz noteikumiem par tirdzniecību EDAU ar nožēlu konstatē, ka TSN pienācīgi nepārņem horizontālos “ES noteikumus par Pārrobežu datu plūsmām un personas datu un privātuma aizsardzību ES tirdzniecības nolīgumu Digitālās tirdzniecības sadaļā”, kurus 2018. gadā apstiprināja Eiropas Komisija. Šajos horizontālajos noteikumos ieviestās izmaiņas kopā ar citiem TSN noteikumiem digitālās tirdzniecības jomā rada šaubas par ES autonomijas saglabāšanu attiecībā uz datu aizsardzības un privātuma pamattiesībām.

EDAU jau sen ir paudis uzskatu, ka Eiropas Savienībā personas datu aizsardzība ir pamattiesības, tādēļ tās nav apspriežamas ES tirdzniecības nolīgumu kontekstā. To, kā īstenot pamattiesību aizsardzību Savienības tiesību aktos, var izlemt tikai pati ES. Eiropas Savienība nevar un nedrīkst uzņemties nekādas starptautiskas tirdzniecības saistības, kas nav saderīgas ar iekšējiem datu aizsardzības tiesību aktiem. Sarunas par datu aizsardzības un tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm var papildināt viena otru, bet jāveic nodalīti. Personas datu plūsmas starp ES un trešām valstīm būtu jāīsteno, izmantojot mehānismus, kas noteikti ES datu aizsardzības tiesību aktos. Tādēļ EDAU aicina Komisiju vēlreiz apņemties ievērot horizontālos noteikumus kā vienīgo pamatu turpmākiem ES tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm un neapspriest personas datu aizsardzības un privātuma tiesības.

Attiecībā uz tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, EDAU uzslavē Komisiju par TSN paredzētajiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz datu aizsardzību, kas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā šīs sadarbības sensitivitāti. Tai pat laikā EDAU ar nožēlu konstatē, ka noteiktu aizsardzības pasākumu trūkst gan vispārējos noteikumos, kuros nav nedz datu subjektu klasifikācijas, kas noteikta Tiesībaizsardzības direktīvas (TAD) 6. pantā, nedz detalizētāku un stabilāku aizsardzības pasākumu attiecībā uz tālāku nosūtīšanu, jo īpaši Prīmes sadaļā. Turklāt EDAU būtu vēlējies, lai pārejas periods pasažieru datu reģistra (PDR) datu dzēšanai būtu īsāks par pieļautajiem trīs gadiem un lai tiktu iekļauts smago noziegumu saraksts. Turklāt EDAU iesaka nodrošināt to, lai turpmākās izmaiņas Prīmes sistēmā starp ES dalībvalstīm, kas rada papildu aizsardzības pasākumus, pilnībā atspoguļotos nolīgumā un lai abas puses tās faktiski īstenotu.

Attiecībā uz pagaidu noteikumu par personas datu pārsūtīšanu no ES uz Apvienoto Karalisti, EDAU uzsver, ka šim mehānismam būtu jāpaliek kā izņēmuma gadījumam un tas nedrīkst radīt precedentu turpmākajiem TSN ar citām trešām valstīm.

EDAU vēlas, lai ar viņu tiktu apspriesti visi priekšlikumi vai ieteikumi Padomei saskaņā ar LESD 218. pantu par sarunu atklāšanu turpmākiem nolīgumu papildinājumiem, ja tie skar indivīdu tiesību un brīvību aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi.

Visbeidzot, šķiet, ka TSN ir izstrādāts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar VDAR un TAD tiks piešķirti (un paliks spēkā pārredzamā nākotnē). Tādēļ EDAU vēlas atgādināt savu ieteikumu, kas iekļauts Atzinumā 2/2020, ka Savienībai ir jāveic pasākumi, lai sagatavotos visiem iespējamiem gadījumiem, tostarp gadījumiem, kad lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību netiktu pieņemts vai tiktu pieņemts tikai attiecībā uz dažām jomām.

1.   IEVADS

| 1. | Eiropas Savienība (ES) un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 2020. gada 30. decembrī parakstīja tirdzniecības un sadarbības nolīgumu (“TSN”) un nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nolīgumi ir provizoriski piemērojami no 2021. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas to spēkā stāšanās procedūras (2). Saskaņā ar TSN šī pagaidu piemērošana beigsies ne vēlāk kā 2021. gada 28. februārī vai citā datumā, par ko nolems Partnerības padome (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Komisija 2021. gada 25. janvārī apspriedās ar EDAU par priekšlikumu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti šos divus nolīgumus (turpmāk — “priekšlikums”) (4) saskaņā ar 42. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 2018/1725. Priekšlikuma pielikumos ir iekļauti šie abi nolīgumi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Priekšlikums ir balstīts uz procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 217. pantā, 218. panta 6. punktā un 218. panta 7. punktā, un 218. panta 8. punkta 2) apakšpunktā. Tādēļ šo nolīgumu noslēgšanai ir nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Par nolīgumu attiecībā uz drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai uz aizsardzībai nav nekādu piezīmju saistībā ar personas datu aizsardzību. Tādēļ tālāk minētās piezīmes attiecas uz TSN. TSN sastāv no septiņām daļām (un vairākiem pielikumiem un trim protokoliem): pirmā daļa par vispārīgajiem un institucionālajiem noteikumiem; otrā daļa par tirdzniecību (tostarp digitālo tirdzniecību); trešā daļa par tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; ceturtā daļa par tematisko sadarbību; piektā daļa par līdzdalību Eiropas Savienības programmās, pareizu finanšu pārvaldību un finanšu noteikumiem; sestā daļa par strīdu izšķiršanu un horizontālajiem noteikumiem un septītā daļa par nobeiguma noteikumiem. |
| --- | --- |

5.

4.   SECINĀJUMI

| 37. | EDAU atzinīgi vērtē nolīgumus, kas noslēgti starp ES un Apvienoto Karalisti par tirdzniecību, sadarbību un drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai. EDAU ir īpaši gandarīts par to, ka viens no būtiskajiem tirdzniecības un sadarbības nolīguma (TSN) elementiem ir cilvēktiesību ievērošana un aizsardzība. Turklāt viņš atzinīgi vērtē pušu apņemšanos, kas pausta TSN, nodrošināt augsta līmeņa personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Tomēr attiecībā uz tirdzniecību ieviestās izmaiņas 2018. gada Eiropas Komisijas horizontālajos noteikumos kopā ar citiem TSN noteikumiem digitālās tirdzniecības jomā rada šaubas par ES autonomijas saglabāšanu attiecībā uz datu aizsardzības un privātuma pamattiesībām. Tādēļ EDAU iesaka uzskatīt ar Apvienoto Karalisti noslēgto nolīguma tekstu attiecībā uz datu aizsardzību un privātumu par izņēmumu, nevis pamatu nākamajiem tirdzniecības nolīgumiem ar citām trešām valstīm. Lai padarītu šo pieeju skaidru visām ieinteresētajām personām un tirdzniecības partneriem EDAU aicina Komisiju vēlreiz apņemties ievērot horizontālos noteikumus kā vienīgo pamatu turpmākiem ES tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm un neapspriest personas datu aizsardzības un privātuma tiesības. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Attiecībā uz tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, EDAU uzslavē Komisiju par TSN paredzētajiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz datu aizsardzību, kas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā šīs sadarbības sensitivitāti. Tomēr EDAU ar nožēlu konstatē, ka nevienā no nolīgumiem nav iekļauta datu subjektu klasifikācija, kas noteiktas TAD 6. pantā, nedz detalizētāki un stabilāki drošības pasākumi attiecībā uz datu tālāku nosūtīšanu. Lai gan EDAU atzinīgi vērtē to, ka PDR noteikumi atspoguļo EST Atzinumu 1/15, EDAU pauž nožēlu, ka nav bijis iespējams vienoties par īsāku pārejas periodu PDR datu dzēšanai un par sarakstu, kurā definēti smagi noziegumi. Turklāt EDAU iesaka nodrošināt to, ka turpmākas izmaiņas, kas rada papildu aizsardzības pasākumu Prīmes sistēmā starp ES dalībvalstīm pilnībā atspoguļotos nolīgumā un tos faktiski īstenotu abas puses, un pauž nožēlu, ka konkrētie ES noteikumi par datu izmantošanas mērķa ierobežojumu un par precizitāti, un datu attiecināmību un glabāšanas laiku netika iekļauti TSN. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Attiecībā uz pārejas mehānismu EDAU uzsver, ka šādam mehānismam būtu jāpaliek izņēmumam, un tas nedrīkstētu kļūt par precedentu nākamajiem TSN ar citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EDAU vēlas, lai ar viņu tiktu apspriesti visi priekšlikumi vai ieteikumi Padomei saskaņā ar LESD 218. pantu par sarunu atklāšanu turpmākiem nolīgumu papildinājumiem, ja tie skar indivīdu tiesību un brīvību aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | EDAU uzskata, ka TSN ir sastādīts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar VDAR un TAD tiks piešķirti (un paliks spēkā pārredzamā nākotnē). Tādēļ EDAU vēlas atgādināt savu ieteikumu, kas iekļauts Atzinumā 2/2020, ka Eiropas Savienībai ir jāveic pasākumi, lai sagatavotos visiem iespējamiem gadījumiem, tostarp gadījumiem, kad lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību netiktu pieņemts vai tiktu pieņemts tikai attiecībā uz dažām jomām. |
| --- | --- |

42.

Briselē, 2021. gada 22. Februārī.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Sk. Padomes 2020. gada 29. decembra Lēmumu (ES) 2020/2252 par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 444, 31.12.2020., 2. lpp.) un nolīgumi (OV L 444, 31.12.2020., 14. lpp. un OV L 444, 31.12.2020., 1463. lpp.). Turklāt Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom) un Apvienotā Karaliste veica sarunas par sadarbības nolīgumu drošā kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem. Sk. Padomes 2020. gada 29. decembra Lēmumu (Euratom) 2020/2253 ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija noslēdz Nolīgumu starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par sadarbību drošā kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem, un to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (OV L 444, 31.12.2020., 11. lpp.).

1

(2)  Sk. Padomes 2020. gada 29. decembra Lēmumu par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu par informācijas drošību. Sk. arī paziņojumu par abu nolīgumu provizorisku piemērošanu (OV L 1, 1.1.2021., 1. lpp.).

2

(3)  To veido Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji, bet līdzpriekšsēdētāji ir Komisijas loceklis un Apvienotās Karalistes valdības pārstāvis. Komisijai ir jāpārstāv Eiropas Savienība. Katra dalībvalsts drīkst nosūtīt vienu pavadošo pārstāvi Eiropas Savienības delegācijas ietvaros.

3

(4)  COM(2020)856.

4

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/5

---

Paziņojums
  par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

(2021/C 168/03)

1.

Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

2.   Procedūra

Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Tajā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājas valsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot un komentēt pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus.

3.   Termiņš

Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, jebkurā laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu, kas Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam — European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049, Brussels, Beļģija (2) — jāsaņem ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049, Brussels, Beļģija

2

| 4. | Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu.









  Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-as) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Piemērošanas termiņš (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konkrēti nerūsējošā tērauda cauruļu piederumi sadurmetināšanai, pabeigti vai nepabeigti | Ķīnas Tautas Republika
  Taivāna | Antidempinga maksājums | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/141 (2017. gada 26. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu
  (OV L 22, 27.1.2017., 14. lpp.) | 28.1.2022. |

4.

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu.

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-as) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Piemērošanas termiņš (3)

3

Konkrēti nerūsējošā tērauda cauruļu piederumi sadurmetināšanai, pabeigti vai nepabeigti

Ķīnas Tautas Republika

Taivāna

Antidempinga maksājums

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/141 (2017. gada 26. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu

(OV L 22, 27.1.2017., 14. lpp.)

28.1.2022.

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

2

(3)  Pasākuma piemērošanas termiņš beidzas šajā ailē minētās dienas pusnaktī.

3

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10266 —

  Astorg Asset Management/Corialis)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 168/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | fonds Astorg VII, SCSp (“Astorg”, Luksemburga), |
| --- | --- |

—

fonds Astorg VII, SCSp (“Astorg”, Luksemburga),

| — | Corialis (Luksemburga). |
| --- | --- |

—

Corialis (Luksemburga).

Uzņēmums Astorg Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Corialis.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties vērtspapīrus.

2.

| — | Astorg veic privātkapitāla ieguldījumus, |
| --- | --- |

—

Astorg veic privātkapitāla ieguldījumus,

| — | Corialis sniedz alumīnija ekstrūzijas pakalpojumus un ražo ar alumīniju pārklātas inženiertehniskas sistēmas un logu, durvju, jumta segumu, ziemas dārzu, šķērssienu un balustrāžu profilus. |
| --- | --- |

—

Corialis sniedz alumīnija ekstrūzijas pakalpojumus un ražo ar alumīniju pārklātas inženiertehniskas sistēmas un logu, durvju, jumta segumu, ziemas dārzu, šķērssienu un balustrāžu profilus.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10266 — Astorg Asset Management/Corialis

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004, 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/8

---

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 168/05)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“SKLANDRAUSIS”

ES Nr.: TSG-LV-0914-AM01 – 2020. gada 26. augustā.

Dalībvalsts: Latvija

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

“Sklandrausis”

2.   Produkta veids [kā norādīts XI pielikumā]

2.24. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts:

☒ iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

☐ ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

Šo produktu īpašu dara tā pagatavošanas veids, recepte, forma un izskats. Sklandrausis ir apaļas formas rausis. Tā pamatne ir gatavota no neraudzētas rudzu miltu mīklas, ar uzlocītu malu, kas atgādina žogu un veido tā specifisko formu, no kuras radies arī paša izstrādājuma nosaukums – sklandrausis. Tas ir paliela izmēra – 8–14 cm. No virspuses gatavam sklandrausim raksturīga burkānu dzeltenīgi oranžā krāsa, bet šķērsgriezumā redzama arī pildījuma apakškārta – kartupeļu masa.

Zīmīga un simboliska ir paša sklandrauša forma. Apaļas formas ēdieni parasti izmantoti ziemas un vasaras saulgriežu ēdienu klāstā kā simbolisks saules atveids. Arī sklandrausim ir saistība ar saules simboliku – gan apaļās formas, gan burkānu dzeltenīgi oranžās virskārtas dēļ. Saulgriežu mielastā sklandrausis iemiesoja saules radošo enerģiju.

3.2.   Nosaukums:

☒ ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

☐ identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

Vārds “sklandrausis” minēts Mīlenbaha-Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcas” III sēj. (1927–1929), kurā dots arī šī vārda skaidrojums – “apaļš rausis ar pildījumu vidū”.

Vārds ir saliktenis no “sklanda” un “rausis”. Vārds “rausis” cēlies no darbības vārda raust – apbērt. Tas liecina, ka rauši tikuši cepti primitīvā veidā – ieraušot tos karstos pavarda pelnos vai saraustās krāsns oglēs. Sklanda ir sens vārds, cēlies no kuršu, tagadējo Latvijas rietumdaļas novada iedzīvotāju kurzemnieku, senču pirmvalodas un nozīmē “žoga kārts, zedeņu žogs”, arī “nogāze, nokalne”, šajā gadījumā – rauša izlocīto malu. (K. Karulis. “Latviešu etimoloģijas vārdnīca”, II sēj., 1992). Kurzemē ir īpašs žoga veids, kas tiek saukts par sklandu žogu.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Sklandrausis ir apaļš rausis, kura diametrs ir 8–14 cm. Sklandraušu mīklas pamatnes gatavo no stingras rudzu miltu mīklas, kas izrullēta 2–3 mm biezumā. Pēc mīklas izrullēšanas no tās izgriež vai izspiež apļus – raušu pamatnes, kuru malas uzloka uz augšu. Sklandraušu pamatnes pilda kārtās ar vārītu kartupeļu un burkānu pildījumu attiecībā 1:2–1:1. Kartupeļu masa tiek klāta apakšā, burkānu – pa virsu. Gatavs sklandrausis ir 1,5–2,5 cm biezs. Sklandrauša mīklas pamatne ir stingra, labi izcepusies, pildījums porains. Pēc izskata tam ir raksturīgā burkānu dzeltenīgi oranžā krāsa. Virspusē var būt uzziesta arī krējuma kārta, uzkaisīts kanēlis vai ķimenes. Sklandraušu garšas diapazons var būt no saldenas līdz ļoti saldai. Ēdot nepārprotami sajūtama maizes izstrādājuma garša, ko piedod mīklas pamatne, bet garšu buķetē dominē burkānu garša.

Sklandraušus ēd aukstus, piedzerot tēju vai pienu.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Sklandraušu pagatavošana

No minēto produktu daudzuma var pagatavot 15–20 sklandraušus.

Mīklas pamatnes sagatavošana

600 g skrotēto un/vai rupja maluma rudzu miltu

60 g margarīna vai sviesta

250–330 g ūdens

Šķipsniņa sāls garšai

Lai mīkla būtu vieglāk rullējama, tai var piejaukt nedaudz kviešu miltu – 40–60 g uz minēto rupjo un/vai skrotēto miltu daudzuma.

Miltus sajauc ar siltu ūdeni, kam iepriekš pievienots margarīns vai sviests un sāls. Mīklai jābūt stingrai, labi veltnējamai, taču ne pārāk cietai. Gatavo mīklu izveltnē apmēram 1,5–2,5 mm biezumā, no tās izrullē, izspiež vai izgriež apaļas formas pamatnes 10–15 cm diametrā. Mīklas pamatnes malas 1,5–2 cm uzloka uz augšu un šādi sagatavotas pamatnes liek uz ieziestas plāts. Malām jābūt saturīgām un stingri jāstāv uz augšu.

Pildījumu sagatavošana

Kartupeļu pildījuma sagatavošana

Sastāvdaļas:

| | 0,8–1 kg kartupeļu |
| --- | --- |

0,8–1 kg kartupeļu

| | Šķipsniņa sāls garšai |
| --- | --- |

Šķipsniņa sāls garšai

Kartupeļus novāra un samaļ (sarīvē) viendabīgā masā, kurai mīcīšanas laikā pievieno sāli pēc garšas. Masai var pievienot 150–200 g izkausēta sviesta vai 50–100 g krējuma un, ja vēlas, 1–3 olas, kā garšvielu var lietot ķimenes. Daļu vārīto kartupeļu var aizstāt ar nevārītiem rīvētiem kartupeļiem, kuriem nospiests liekais šķidrums.

Burkānu pildījuma sagatavošana

Sastāvdaļas:

| | 1,5–2 kg burkānu |
| --- | --- |

1,5–2 kg burkānu

| | 100–300 g cukura |
| --- | --- |

100–300 g cukura

Burkānus novāra un samaļ viendabīgā masā, kurai mīcīšanas laikā pievieno cukuru. Burkānu masai var piejaukt arī 200–300 g skāba krējuma, ja vēlas 1–2 olas. Burkānu masai var izmantot arī nevārītus rīvētus burkānus, kuriem nospiests liekais šķidrums.

Lai rauša pildījums labāk sablīvētos rausī, sagatavojot burkānu un kartupeļu pildījumu, var pievienot mannas putraimus.

Sklandrauša pildīšana un cepšana

No rudzu miltiem izveidotajā pamatnē klāj kartupeļu masu, tai virsū – burkānu masu. Pildījuma proporcijas veido kartupeļu un burkānu masa attiecībā 1:2–1:1. Sagatavoto sklandrausi (svaigu vai sklandrauša pusfabrikātu) cep krāsnī augstā (220–250 °C) temperatūrā līdz mīklas pamatne kļuvusi sausa (15–30 minūtes).

Pārziešanai:

| | 200–300 g skāba krējuma |
| --- | --- |

200–300 g skāba krējuma

| | 200–300 g cukura |
| --- | --- |

200–300 g cukura

Gatavu sklandrausi pārziež ar skābu krējumu, uzkaisa cukuru. Kā garšvielu var pārkaisīt kanēli vai ķimenes.

Pārziešanai var lietot arī krējuma, cukura un olas maisījumu. To pagatavo, minēto skābā krējuma un cukura daudzumu sajaucot ar divām olām. Tādā gadījumā sklandrausis vēl jācep karstā krāsnī vismaz 5 min.

Derīguma termiņš un uzglabāšana

| Uzglabāšanas temperatūra | Produkta stadija | Derīguma termiņš |
| --- | --- | --- |
| + 2 līdz + 6 °C | Gatavs sklandrausis | 3 diennaktis |
| –18 °C | Sklandrauša pusfabrikāts | 12 mēneši |

Uzglabāšanas temperatūra

Produkta stadija

Derīguma termiņš

- 2 līdz + 6 °C

Gatavs sklandrausis

3 diennaktis

–18 °C

Sklandrauša pusfabrikāts

12 mēneši

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Sklandrausis ir uzskatāms par Latvijas nacionālo ēdienu, jo tā gatavošanas un ēšanas tradīcijas iesniedzas senā pagātnē. To apliecina šī ēdiena nozīme senlatviešu gadskārtu svētkos un svinamajās dienās. Sklandrauša cepšanas prasme ir nodota no paaudzes paaudzē.

Produktam ir sena vēsture. Tā priekštecis ir vienkāršs ugunskura oglēs cepts neraudzētas rudzu mīklas izstrādājums – rausis ar pildījumu. Par rauša pildījumu liecina nosaukums – uzlocītās rauša malas (“žogs”, “sklanda”), kas kalpojušas par aizsargu, lai pildījums neiztecētu ugunī.

Kurzemes hercogistes laikā (16.–18. gs.), par kuru saglabājušās dokumentāras liecības, sklandrauša pildījumam izmantoti sasmalcināti burkāni, kurus Latvijā sāka audzēt 16. gs. Vēlāk, 17. gadsimtā, kad Latvijas teritorijā tika ievesti kartupeļi, par sklandrauša sastāvdaļu ir izmantoti arī sasmalcināti (sarīvēti) kartupeļi. Sākumā kartupeļi bija tikai muižnieku ēdiens. 19. gs. kartupeļus sāka audzēt arī zemnieku saimniecībās, un tie ātri ieguva popularitāti un nozīmīgu vietu tautas ēdienkartē.

1914. gadā izdotajā Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas Rakstu krājumā (Nr. 17), un J. Heniņa rakstā “Vārdi, kas nav sastopami Ulmaņa vārdnīcā” minēta atsauce par sklandraušu cepšanu Kurzemē.

Latviešu uztura pētītāja etnogrāfe Linda Dumpe, rakstot par Kurzemes lībiešu tradicionālo uzturu (rakstu krājums “Lībieši”, 1994), atzīmē, ka raušus no neraudzētas rudzu miltu mīklas ar kartupeļu un burkānu pildījumu cepa latvieši visā Kurzemē un Zemgalē un šie rauši pelnot īpašu ievērību, jo pieder pie ļoti seniem cepumu veidiem. Par tradicionālu rauša nosaukumu uzskatāms nosaukums “sklandrausis”, jo tas ir vispāratzīts un mūsdienās tiek lietots, runājot par latviešu nacionālo virtuvi (Ņ. Masiļūne “Latviešu nacionālie ēdieni”, 2004). Par sklandraušu tradicionālo raksturu liecina vairāku autoru darbi, kuros aprakstītas latviešu gadskārtu tradīcijas. Sklandrauši tiek minēti kā Pļaujas jeb Jumja svētku ēdiens. Šos svētkus senie latvieši svinēja rudens saulgriežos, un tie iezīmēja ražas novākšanas laika beigas (O. T. Auns. “Latviešu tautas dzīvesziņa”, 1993). Sklandrauši cepti un ēsti arī citos ar gadskārtu rituāliem saistītos svētkos, piemēram, Lieldienās. Šādu tradīciju atceras Kolkas lībietis Andrejs Štālers (dzim. 1866. gadā), kad pēc Lieldienu rituāla – dziesmas dziedāšanas – katrs saņēmis dažādus gardumus, tostarp sklandrauša gabalu (V. M. Šuvcāne. “Lībiešu folklora”, 2003). Arī Pēteris Upenieks, stāstot par 20. gs. sākuma tradīcijām Alsungas pusē, atceras, ka sklandrauši cepti Ziemassvētkos (“Balandnieki”, 2005).

Sklandraušu recepte ievietota gandrīz katrā pavārgrāmatā, kurā aprakstītas latviešu maizes cepšanas tradīcijas, piemēram, maizes ražošanas speciālistes Zigrīdas Liepiņas grāmatā “Daudzveidīgā maizīte” (1993). Etnogrāfes Indras Čeksteres pētījumā “Mūsu maize. Our daily bread” (2004) teikts, ka lībiešu sētas saimniece, lai sklandrauši būtu īsti garšīgi, kartupeļus ņem uz pusi mazāk nekā burkānus, turklāt burkānu pildījumu gatavo stipri saldu. Beigās katru sklandrausi apziež ar krējuma, cukura un olas maisījumu, virsū uzber ķimenes.

Tāpat sklandraušu cepšanu piemin filologs, vēsturnieks un folklorists Kārlis Draviņš (“Kurzemē aizgājušos laikos”, 2000). Aprakstot maizes cepšanas tradīcijas Kurzemes pusē 20. gs. sākumā, viņš atceras, ka cepa arī sklandraušus ar pildījumu, ko lika virsū starp malām, kuras bija uzliektas uz augšu; pildījumam ņēma gan vārītus, saspiestus kartupeļus, gan satrītus burkānus.

L. Dumpes pēc etnogrāfisko ekspedīciju materiāliem sastādītajā krājumā “Latviešu tautas ēdieni” (2009) ievietota sklandraušu recepte, kuru pastāstījusi 1919. gadā dzimusī Elza Rozenfelde Melnsilā: “Tiem vajadzēja daudz darba un materiāla. Cepa no rudzu miltiem. Bija palieli, jo cepa krāsnī. Kantes uzlocīja. Cepot mīkla palika cieta.” Pildījumam viņa izmantojusi kartupeļu un burkānu masu, pēc vajadzības piejaucot krējumu, cukuru, olas, taukvielu, nedaudz miltus vai mannu, garšai – ķimenes, kanēli.

Kaut arī katrā mājā saimnieces cepušas sklandraušus, liekot lietā savu izdomu un izmantojot mājās pieejamos produktus, no pētnieku darbiem un atmiņu stāstījumiem tomēr izriet, ka par sklandraušu gatavošanas tradicionālām iezīmēm uzskatāms tas, ka tie gatavoti no neraudzētas rudzu miltu mīklas, no kuras izrullē vai izgriež apaļas formas sklandraušu pamatnes un to malas uzloka uz augšu. Pildījumam izmanto kartupeļu un burkānu masu, ko pēc saimnieces ieskatiem var papildināt ar citām sastāvdaļām – sviestu, krējumu, cukuru, olām, mannu u. c.

Sklandrauša cepšanas tradīcijas saglabājušās līdz mūsdienām, un tos mēdz cept mājās, visbiežāk Kurzemes pusē. Sklandrauši ieguvuši popularitāti kā viens no produktiem, ko piedāvā tūristiem. Viesiem lauku mājās vai ražotnēs ļauj vērot sklandraušu pagatavošanu un tos degustēt.

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/12

---

Vīna nozares nosaukuma produkta specifikācijas standarta grozījuma apstiprināšanas paziņojuma publikācija saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 168/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1)
  17. panta 5. punktu

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTĀ DOKUMENTA STANDARTA GROZĪJUMU

“RIOJA”

PDO-ES-A0117-AM08

Paziņojuma datums: 2021. gada 15. janvārī

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Mazāko ģeogrāfisko vienību norādīšana (specifikācijas 4. Punkts un vienotā dokumenta 1.6. Punkts)

Grozījumu pamato Regulas (ES) Nr. 2019/33 55. pantā noteiktā prasība, proti: “Ja ir norādīta atsauce uz tādu ģeogrāfisku vienību nosaukumiem, kas ir mazākas par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pamatā esošo apgabalu, pieteikuma iesniedzējs produkta specifikācijā un vienotajā dokumentā skaidri norāda attiecīgās ģeogrāfiskās vienības apgabalu.” Šīs ir atsauces, uz ko balstās vienību atzīšana Spānijas Oficiālajā Vēstnesī publicētā ministra rīkojumā.

2.   Atsauces uz īpašiem marķēšanas noteikumiem iekļaušana (specifikācijas 8. Punkta b) apakšpunkta b.9) punkts un vienotā dokumenta 1.9. Punkts)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 2. punktā noteikts, ka produkta specifikācijā norāda “piemērojamās prasības (..), ja dalībvalsts tā paredzējusi, tās organizācijas noteikumos, kuras pārziņā ir aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ņemot vērā, ka šīm prasībām jābūt objektīvām, nediskriminējošām un saderīgām ar Savienības tiesību aktiem”.

Regulas (ES) 2019/33 5. panta 1. punkta k) apakšpunktā norādīts, ka vienotajā dokumentā ir jānorāda īpašie noteikumi attiecībā uz iepakojumu un marķējumu.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Rioja

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

4.   Vīna(-u) apraksts

Baltvīni un sārtvīni (sausie un pussausie)

Baltvīni: salmu dzeltenā krāsā ar laima niansēm, tīri un dzidri. Zaļu augļu, ziedu un dārzeņu aromāts, kas ir tipisks attiecīgajai vīnogu šķirnei. Mērens skābums ar jūtamu svaigumu.

Sārtvīni: zemeņu krāsā ar aveņu nokrāsu (“Crianza” gadījumā — laškrāsā), dzidri, tīri. Sarkano ogu aromāts un ziedu notis. Līdzsvars starp skābumu un augļu garšu, ar jūtamu svaigumu.

Abos gadījumos nogatavināšanas procesā aromāti sajaucas ar citiem — ozolkoka — aromātiem (vaniļas, grauzdējumam piemītošām un dūmu notīm) un skābumu papildina apdedzinātas koksnes notis.

- Spirta saturs atšķiras atkarībā no apakšapgabala un nogatavināšanas ilguma.

- Lielāka gaistamība ir vīniem, kas nogatavināti ilgāk par vienu gadu.

- Maksimālais SO2 saturs — 180 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

- Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,3 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 240 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

10,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,3

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

240

Baltvīni un sārtvīni (pussaldie un saldie)

Baltvīni: salmu dzeltenā krāsā ar laima niansēm, tīri un dzidri. Zaļu augļu, ziedu un dārzeņu aromāts, kas ir tipisks attiecīgajai vīnogu šķirnei. Mērens skābums, jūtama svaiga un salda garša atkarībā no veida.

Sārtvīni: zemeņu krāsā ar aveņu nokrāsu (“Crianza” gadījumā — laškrāsā), dzidri, tīri. Sarkano ogu aromāts un ziedu notis. Līdzsvars starp skābumu un augļu garšu, jūtama svaiga un salda garša atkarībā no veida.

Abos gadījumos nogatavināšanas procesā aromāti sajaucas ar citiem — ozolkoka — aromātiem (vaniļas, grauzdējumam piemītošām un dūmu notīm) un skābumu papildina apdedzinātas koksnes notis.

- Spirta saturs atšķiras atkarībā no apakšapgabala un nogatavināšanas ilguma.

- Lielāka gaistamība ir vīniem, kas nogatavināti ilgāk par vienu gadu.

- Maksimālais SO2 saturs — 180 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

- Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 25 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 240 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

10,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

25

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

240

Sarkanvīni (sausie un pussausie)

Neizturēti vīni ir purpursarkani ar violetu nokrāsu; “Crianza” vīni ir sarkanbrūnā un ķiršsarkanā krāsā; “Reserva” vīni ir ķiršsarkanā krāsā ar rubīnsarkanu nokrāsu; “Gran Reserva” vīni ir rubīnsarkanā krāsā ar rūsganu nokrāsu. Smarža: intensīvas augļu, attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīgās un ziedu notis; “Crianza” vīniem — ar apdedzināta ozolkoka smaržu. “Reserva” un “Gran Reserva” vīni ir daudzveidīgāki, ar garšvielu aromātu. Garša: bagātīga, ar sabalansētu skābju/spirta/tanīnu saturu. Nogatavināšana padara to maigāku un noturīgāku.

- Spirta satura robežvērtības atšķiras atkarībā no apgabala un nogatavināšanas ilguma.

- Gaistamība: sausie vīni, kas nogatavināti ilgāk par vienu gadu: maksimāli 1 gr/l līdz 10 % tilp. un 0,06 gr/l par katru grādos izteiktu spirta procentu, kas pārsniedz 10 % tilp.

- SO2: maksimāli 140 mg/l, ja cukuru saturs < 5 g/l.

- Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,3 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 180 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,3

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

180

Kvalitatīvi dzirkstošie vīni (baltvīni vai sārtvīni)

Vīni, kuriem pasniegšanas laikā ir raksturīga oglekļa dioksīda nepārtraukta izdalīšanās smalku burbulīšu veidā.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns, tāpat kā tā bāzes vīns, pēc pirmējās raudzēšanas ir dzidrs, bez suspendētām daļiņām, dzeltenas vai rozā krāsas dažādās nokrāsās.

Tā aromātam ir jābūt ar jūtamām svaiguma un augļu iezīmēm, un tam ir jābūt daudzveidīgākam pēc nostādināšanas ar nogulsnēm otrējās raudzēšanas laikā. Visvairāk tas pamanāms “Reserva” un “Gran Añada” vīnos. Vīnam nav defektu, jo īpaši oksidēšanās vai reducēšanas radītu defektu.

- Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

- Maksimālais faktiskais spirta saturs: 13 % tilp.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 5,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 10,83 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 140 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 5,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

10,83

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

140

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Audzēšanas metode

Uzskata, ka ražošana vīndārzos sākas to ceturtajā augšanas ciklā (vai agrāk atkarībā no atļaujas).

Biezība: min. 2 850 — maks. 10 000 vīnogulāju/ha.

Vīnogulāju atzarošanas/audzēšanas sistēmas: atzarošana, veidojot kausveida formu, un tās varianti, divplecu kordons, atzarošana, atstājot vienu vai divus pamatzarus, vienkāršais vai vienpusējais kordons, dubultais Guyot (tikai “Chardonnay”, “Sauvignon Blanc”, “Verdejo” šķirnes vīnogulājiem, baltogu šķirnes “Maturana” vīnogulājiem, baltogu šķirnes “Tempranillo” vīnogulājiem un šķirnes “Turruntés” vīnogulājiem).

Maksimālā slodze: 12 pumpuri uz vīnogulāju; 16 — minētajām baltogu šķirnēm un 14 — šķirnes “Grenache” vīnogulājiem. Ir iespējami izņēmumi.

Apūdeņošana: ir atļauta. Laikposmā no 15. augusta līdz ražas novākšanas laikam apūdeņošana ir jāveic tikai ar vietējām sistēmām, un 24 stundas iepriekš ir jāiesniedz rakstisks paziņojums; smidzinātāju apūdeņošanas sistēma ir atļauta, ja ir saņemta atļauja; citas metodes ir aizliegtas.

Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai paredzētās vīnogas jānovāc ar rokām (mehanizēta novākšana ir aizliegta).

Īpašā vīndarības metode

Vīnogu šķirņu proporcijas atkarībā no vīna veida:

SARKANVĪNS: min. 95 % sarkanogu šķirņu, ja vīnogas ir atdalītas no ķekariem, un 85 % — ja tās nav atdalītas no ķekariem;

BALTVĪNS: 100 % baltogu šķirņu;

SĀRTVĪNS: min. 25 % sarkanogu šķirņu;

KVALITATĪVI DZIRKSTOŠIE VĪNI (BALTVĪNI UN SĀRTVĪNI): ar baltogu un/vai sarkanogu šķirņu vīnogām. Sārtvīniem ir jāsatur vismaz 25 % sarkanogu šķirņu vīnogu.

Sarkanogu un baltogu šķirņu vīnogu sajaukšana pēc izvēles ir jāveic pēc piegādes.

Vīnogu īpašības: bez defektiem un ar šādu minimālo spirta saturu: 11 % tilp. sarkanvīniem, 10,5 % tilp. baltvīniem un 9,5 % tilp. kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem.

Maksimālais produkcijas iznākums:

| — | vīniem: 70 l no 100 kg ražas. Izņēmuma gadījumos šis rādītājs var atšķirties noteiktu robežvērtību ietvaros; |
| --- | --- |

—

vīniem: 70 l no 100 kg ražas. Izņēmuma gadījumos šis rādītājs var atšķirties noteiktu robežvērtību ietvaros;

| — | kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem: 62 l no 100 kg ražas. Izņēmuma gadījumos šis rādītājs var atšķirties noteiktu robežvērtību ietvaros; |
| --- | --- |

—

kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem: 62 l no 100 kg ražas. Izņēmuma gadījumos šis rādītājs var atšķirties noteiktu robežvērtību ietvaros;

| — | vīniem, kuru nosaukumā ir norāde “viñedo singular” [individuāls vīndārzs]: 65 l no 100 kg ražas. Šā rādītāja atšķirības nav pieļaujamas. |
| --- | --- |

—

vīniem, kuru nosaukumā ir norāde “viñedo singular” [individuāls vīndārzs]: 65 l no 100 kg ražas. Šā rādītāja atšķirības nav pieļaujamas.

Ierobežojumi attiecībā uz vīnu ražošanu

Aizliegts:

| — | izmantot tādas misas vai vīna daļas, kas iegūtas, aizsargāto vīnu ražošanā izmantojot nepareizu spiedienu, |
| --- | --- |

—

izmantot tādas misas vai vīna daļas, kas iegūtas, aizsargāto vīnu ražošanā izmantojot nepareizu spiedienu,

| — | izmantot nepārtrauktas darbības preses, smalcināšanas iekārtas ar centrifūgu; kopā ar čagām iepriekš sasildīt vīnogas vai sildīt misu vai vīnu, lai pastiprinātu krāsojošo vielu iegūšanu, |
| --- | --- |

—

izmantot nepārtrauktas darbības preses, smalcināšanas iekārtas ar centrifūgu; kopā ar čagām iepriekš sasildīt vīnogas vai sildīt misu vai vīnu, lai pastiprinātu krāsojošo vielu iegūšanu,

| — | izmantot ozolkoka gabaliņus ražošanā, nogatavināšanā un uzglabāšanā, |
| --- | --- |

—

izmantot ozolkoka gabaliņus ražošanā, nogatavināšanā un uzglabāšanā,

| — | jaukt dažādu veidu vīnus, lai iegūtu vīnu, kas atšķiras no sajauktajiem vīniem. |
| --- | --- |

—

jaukt dažādu veidu vīnus, lai iegūtu vīnu, kas atšķiras no sajauktajiem vīniem.

Īpašie vīna ražošanas apstākļi

| — | Raudzēšana mucās: tikai baltvīniem un sārtvīniem, kuri ir jātur mucā vismaz vienu mēnesi. |
| --- | --- |

—

Raudzēšana mucās: tikai baltvīniem un sārtvīniem, kuri ir jātur mucā vismaz vienu mēnesi.

| — | Macerācija oglekļa dioksīda vidē: sarkanvīnu ražošanā maksimāli pieļaujamā baltogu šķirņu vīnogu procentuālā daļa ir 5 % no ķekariem atdalītu vīnogu gadījumā un 15 % no ķekariem neatdalītu vīnogu gadījumā. |
| --- | --- |

—

Macerācija oglekļa dioksīda vidē: sarkanvīnu ražošanā maksimāli pieļaujamā baltogu šķirņu vīnogu procentuālā daļa ir 5 % no ķekariem atdalītu vīnogu gadījumā un 15 % no ķekariem neatdalītu vīnogu gadījumā.

| — | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns: jāizmanto tradicionālā metode. Vienā un tajā pašā pudelē vismaz 15 mēnešus pēc kārtas — starp pildīšanu pudelē pirms otrējās raudzēšanas un nogulšņu atdalīšanu ar degüelle metodi. Visam ražošanas procesam, tostarp marķēšanai, jānotiek vienā un tajā pašā vīna darītavā. Otrējā raudzēšanā faktiskais spirta saturs nedrīkst pārsniegt 1,5 % tilp. Beidzamais saldinātājs nedrīkst palielināt faktisko spirta saturu par vairāk nekā 0,5 % tilp. Pēc nogulšņu atdalīšanas ar degüelle metodi ir atļauts nefiltrējot vīnu pārliet stikla pudelēs, kuru tilpums ir mazāks nekā 0,75 l vai vismaz 3 l. Paskābināšana un atkrāsošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns: jāizmanto tradicionālā metode. Vienā un tajā pašā pudelē vismaz 15 mēnešus pēc kārtas — starp pildīšanu pudelē pirms otrējās raudzēšanas un nogulšņu atdalīšanu ar degüelle metodi. Visam ražošanas procesam, tostarp marķēšanai, jānotiek vienā un tajā pašā vīna darītavā. Otrējā raudzēšanā faktiskais spirta saturs nedrīkst pārsniegt 1,5 % tilp. Beidzamais saldinātājs nedrīkst palielināt faktisko spirta saturu par vairāk nekā 0,5 % tilp. Pēc nogulšņu atdalīšanas ar degüelle metodi ir atļauts nefiltrējot vīnu pārliet stikla pudelēs, kuru tilpums ir mazāks nekā 0,75 l vai vismaz 3 l. Paskābināšana un atkrāsošana ir aizliegta.

b.   Maksimālās ražas

Sarkanogu šķirnes

6 500 kg vīnogu no hektāra

Sarkanogu šķirnes

45,5 hl no hektāra

Baltogu šķirnes

9 000 kg vīnogu no hektāra

Baltogu šķirnes

63 hl no hektāra

Sarkanogu šķirņu vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” [individuāla vīndārza] vīnam

5 000 kg vīnogu no hektāra

Sarkanogu šķirņu vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” [individuāla vīndārza] vīnam

32,5 hl no hektāra

Baltogu šķirņu vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” [individuāla vīndārza] vīnam

6 922 kg vīnogu no hektāra

Baltogu šķirņu vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” [individuāla vīndārza] vīnam

44,99 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

RIOJA ALTA

Larjohas autonomais apgabals

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Burgosas province (Miranda de Ebro): El Ternero (anklāvs)

RIOJA ORIENTAL

Larjohas autonomais apgabals

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (ziemeļu daļa)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navarras autonomais apgabals

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Alavas province

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vīndārzi, kas atrodas Lodosas pašvaldības teritorijā, Ebro labajā krastā, un kas Padomes vīndārzu reģistrā ir ievadīti 1991. gada 29. aprīlī vai agrāk, ir reģistrēti līdz to pastāvēšanas beigām.

Ja mainās to pašvaldību teritoriju robežas, kas atrodas ražošanas apgabalā, tas nenozīmē, ka reģistrētie vīndārzi tiks izņemti no vīndārzu reģistra.

Ražošanas apgabals iekļauj mazākas ģeogrāfiskas vienības, kuras dēvē par “viñedos singulares” [individuāliem vīndārziem]. To platība ir mazāka par pašvaldības teritoriju, un tie var ietvert vienu vai vairākus kadastrālos zemes gabalus. Vīnogulāju vecumam ir jābūt vismaz 35 gadi.

Atzīto individuālo vīndārzu robežas ir noteiktas pielikumā 2019. gada 28. jūnija Rīkojumam Nr. APA/816/2019 (Spānijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 181, 2019. gada 30. jūlijā.) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf) un pielikumā 2020. gada 3. augusta Rīkojumam Nr. APA/780/2020 (Spānijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 214, 2020. gada 8. augustā) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf).

7.   Galvenā(-s) vīna vīnogu šķirne(-s)

“ALARIJE - MALVASÍA RIOJANA”

“ALBILLO MAYOR - TURRUNTÉS”

“CHARDONNAY”

“GARNACHA BLANCA”

“GARNACHA TINTA”

“GRACIANO”

“MACABEO - VIURA”

“MATURANA BLANCA”

“MATURANA TINTA”

“MAZUELA”

“SAUVIGNON BLANC”

“TEMPRANILLO”

“TEMPRANILLO BLANCO”

“VERDEJO”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

VĪNS

Vīniem, kas ražoti no Rioja Alta vīnogām, ir raksturīga īpaša Atlantijas okeāna klimata ietekme. Tas piešķir šiem vīniem mērenu spirta saturu un bagātīgu un izteikti skābenu garšu. Tāpēc šie vīni ir piemēroti nogatavināšanai mucās. Šajā apgabalā augšanas cikla laikā ir mazāk dienasgaismas stundu nekā apgabalā, kas atrodas vairāk uz dienvidiem un uz kuru arī attiecas šis cilmes vietas nosaukums. Tajā ir arī lielāks nokrišņu daudzums, kas tieši ietekmē vīna skābumu. Šie faktori, kā arī Kantabrijas kalnu grēdas sniegtā aizsardzība uzlabo aprakstītās vīnu īpašības — gan atsevišķajiem vīniem, gan to sajaukumiem ar citu apgabalu vīniem. Atlantijas okeāna un Vidusjūras klimata konverģences dēļ Rioja Alavesa apgabala vīniem ir nedaudz augstāks spirta saturs nekā iepriekš minētajiem vīniem. Tiem ir arī mazāks skābums, un tie ir universālāki, jo ir piemēroti gan tūlītējai lietošanai, gan nogatavināšanai. Vēl lielāka nozīme ir tam, ka ziemeļos šo apgabalu aizsargā Kantabrijas kalnu grēda. Dienasgaismas stundu skaits ir līdzīgs dienasgaismas stundu skaitam Rioja Alta, savukārt nokrišņu daudzums ir nedaudz mazāks. Šo vīnu daudzpusība arī padara tos ideāli piemērotus jaukto vīnu ražošanai. Visbeidzot, vistālāk dienvidos esošā apgabala Rioja Oriental vīnu īpašības ietekmē tas, ka šajā apgabalā ir mazāks nokrišņu daudzums un izteikts Vidusjūras klimats, kam kopumā raksturīgs saulaināks laiks. Šiem vīniem ir augstāks spirta saturs un izteikts aromāts, un tie ir izcili piemēroti jaukšanai, lai ražotu nogatavināšanai paredzētus vīnus. Vienlaikus šajos klimatiskajos apstākļos var ražot arī tādus vīnus, kas piemēroti arī tūlītējai lietošanai.

Augsnes analīzē tika konstatēti trīs galvenie augsnes veidi. Vispirms jāmin māla un kaļķakmens augsnes, kas atrodamas apgabala, uz kuru attiecas cilmes vietas nosaukums, galējā ziemeļu daļā. Tās ir vīnogulāju audzēšanas pamata augsnes, kas sastopamas starp Rioja Alevesa un Rioja Alta. Pēdējā minētajā apgabalā un Rioja Oriental apgabalā ir sastopamas arī aluviālās un dzelzi saturošas māla augsnes, kas nodrošina, ka iegūto vīnu garša salīdzinājumā ar iepriekš minēto vīnu garšu ir mazāk izteikta.

Ekonomiskā ziņā vīns veido 20 % no reģiona IKP. Senā vīnkopības prakse un vīna ārkārtīgi svarīgā loma šajā reģionā ir iemesli, kāpēc šis reģions ir atkarīgs no vīna nozares ilgtspējas. Tāpēc aprakstītie dabas apstākļi tiek izmantoti pilnībā. Konkrētāk, īpašā vīna nogatavināšanas prakse ir iemesls tam, ka šeit, iespējams, atrodas pasaulē lielākais ozolkoka mucu skaits vienuviet.

KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS

Lai gan šis cilmes vietas nosaukums galvenokārt ir zināms saistībā ar nedzirkstošo vīnu ražošanu, tomēr dažas vīna darītavas jau kopš 19. gadsimta vidus ir ražojušas kvalitatīvus dzirkstošos vīnus ar tradicionālo metodi, iegūstot zinātību un pieredzi.

Svaigums un skābums ir divi galvenie raksturlielumi, kas jānodrošina, ražojot kvalitatīvus dzirkstošos vīnus. Cilmes vieta atrodas zemāku temperatūru apgabalā saskaņā ar Vinklera skalu. Tāpēc augšanas cikli ir īsi un notiek pareiza nogatavošanās fenolu satura ziņā, nesasniedzot augstu spirta saturu: šīs iezīmes rada izcilus nosacījumus šo vīnu ražošanai.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

vīnus, uz kuriem attiecas kvalificētais cilmes vietas nosaukums “Rioja”, drīkst pildīt pudelēs tikai tajās reģistrētajās vīna darītavās, kurām atļauju izsniegusi Regulatīvā padome. Pretējā gadījumā vīnam nedrīkst piešķirt šo cilmes vietas nosaukumu.

Šī prasība tika ieviesta saistībā ar to, ka patērētājam galu galā piedāvātā vīna kvalitāte ir vairāk apdraudēta tad, ja vīnu transportē un pilda pudelēs ārpus ražošanas apgabala, nekā tad, ja šīs darbības tiek veiktas apgabala robežās. Šīs prasības mērķis ir aizsargāt Rioja vīnu izcilo reputāciju, pastiprinot to īpašo iezīmju un kvalitātes kontroli. Tādējādi tiek aizsargāts kvalificētais cilmes vietas nosaukums, kuru izmanto visi attiecīgie ražotāji. Šis lēmums tika apstiprināts ar Eiropas Savienības Tiesas 2000. gada 16. maija spriedumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

terminam “RIOJA” ir jābūt skaidri norādītam un tieši zem uzraksta “RIOJA” jābūt šādiem norādījumiem:

“Denominación de Origen Calificada” [Kvalificēts cilmes vietas nosaukums] un Regulatīvās padomes zīmoga, preču zīmes un reģistrētās vīna darītavas nosaukuma vai juridiskā nosaukuma, vai uzņēmuma nosaukuma.

Vīnu tirgvedībā, reklāmā un marķējumā neizmanto jēdzienus “nogatavināts mucā” un “nogatavināts koka mucā”, pirms ir beidzies nogatavināšanas process.

Apgabala vai pašvaldības nosaukumu atļauts izmantot, ja vīnogas audzētas minētajā apgabalā / pašvaldības teritorijā un ja vīns ir ražots, nogatavināts (attiecīgā gadījumā) un pildīts pudelēs minētajā apgabalā / pašvaldības teritorijā. Tomēr ne vairāk kā 15 % no vīna ražošanā izmantotajām vīnogām drīkst būt audzētas reģistrētos vīndārzos, kuri atrodas pašvaldību teritorijās, kas robežojas ar tās pašvaldības teritoriju, kurā ir reģistrēts uzņēmējs, un ir jānodrošina pierādījums, ka minētie 15 % vīnogu būs ekskluzīvi pieejami vismaz 10 gadus pēc kārtas.

Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu marķējumā vārdkopa “Método Tradicional” [tradicionāla metode] ir jāizvieto tieši zem cukuru satura norādes un izmantotais rakstzīmju lielums nedrīkst būt lielāks par to, kāds izmantots vārdam “Rioja”.

Uz etiķetes, kurā norādīta obligāti iekļaujamā informācija, vārdkopas “Método Tradicional” [tradicionāla metode] rakstzīmju lielums nedrīkst būt mazāks par 0,3 cm.

Terminu “viñedo singular” [individuāls vīndārzs] norāda tieši zem apzīmējuma, kas ir reģistrēts kā preču zīme, izmantojot tādu rakstzīmju lielumu, biezumu un krāsu, kas to nepadara saskatāmāku par vārdu “Rioja”.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

neskarot minētos noteikumus, jāievēro minimālās marķēšanas prasības, kas noteiktas saskaņā ar 17. panta h) punkta 4. apakšpunktu 2015. gada 12. maija Likumā Nr. 6/2015 par aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuru teritoriālā darbības joma aptver vairāk nekā vienu Spānijas autonomo apgabalu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pliegodecondicionesdocarioja5denoviembrede2020_tcm30-552276.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---