# Euroopa Liidu C 202/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik28. mai 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 202

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik28. mai 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2019–20209.–10. oktoobri 2019. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 145, 23.4.2021 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID21.–24. oktoober 2019. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 157, 30.4.2021 .

  23. oktoobril 2019. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2017. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 333, 27.12.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2019–20209.–10. oktoobri 2019. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 145, 23.4.2021 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID21.–24. oktoober 2019. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 157, 30.4.2021 .

  23. oktoobril 2019. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2017. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 333, 27.12.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 145, 23.4.2021 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 157, 30.4.2021 .

23. oktoobril 2019. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2017. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 333, 27.12.2019 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 10. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/01 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/707 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2019/2825(RSP)) | 2 |
| 2021/C 202/02 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D062951/02 – 2019/2826(RSP)) | 7 |
| 2021/C 202/03 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D061869/04 – 2019/2830(RSP)) | 11 |
| 2021/C 202/04 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP)) | 15 |
| 2021/C 202/05 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062827/02 – 2019/2829(RSP)) | 20 |
| 2021/C 202/06 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (2019/2810(RSP)) | 25 |
| 2021/C 202/07 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (2019/2833(RSP)) | 31 |
| 2021/C 202/08 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (2019/2111(INI)) | 35 |
| | Kolmapäev, 23. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/09 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (D045385/06 – 2019/2776(RPS)) | 49 |
| | Neljapäev, 24. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/10 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon LGBTI-inimeste olukorra kohta Ugandas (2019/2879(RSP)) | 54 |
| 2021/C 202/11 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Egiptuse kohta (2019/2880(RSP)) | 58 |
| 2021/C 202/12 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Indoneesia kavandatava uue karistusseadustiku kohta (2019/2881(RSP)) | 64 |
| 2021/C 202/13 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse osaline autoriseering kroomtrioksiidi kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Cromomed S.A. ja teised) (D063690/01 – 2019/2844(RSP)) | 68 |
| 2021/C 202/14 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon kontserni Thomas Cook pankroti negatiivsete tagajärgede kohta ELi turismisektorile (2019/2854(RSP)) | 73 |
| 2021/C 202/15 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon hetkeseisu kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (2016/0107(COD)) ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes (2019/2882(RSP)) | 78 |
| 2021/C 202/16 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (2019/2886(RSP)) | 80 |
| 2021/C 202/17 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta (2019/2883(RSP)) | 86 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 10. oktoober 2019

2021/C 202/01

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/707 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2019/2825(RSP))

2

2021/C 202/02

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

7

2021/C 202/03

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

11

2021/C 202/04

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

15

2021/C 202/05

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

20

2021/C 202/06

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (2019/2810(RSP))

25

2021/C 202/07

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (2019/2833(RSP))

31

2021/C 202/08

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (2019/2111(INI))

35

Kolmapäev, 23. oktoober 2019

2021/C 202/09

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

49

Neljapäev, 24. oktoober 2019

2021/C 202/10

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon LGBTI-inimeste olukorra kohta Ugandas (2019/2879(RSP))

54

2021/C 202/11

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Egiptuse kohta (2019/2880(RSP))

58

2021/C 202/12

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Indoneesia kavandatava uue karistusseadustiku kohta (2019/2881(RSP))

64

2021/C 202/13

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse osaline autoriseering kroomtrioksiidi kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Cromomed S.A. ja teised) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

68

2021/C 202/14

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon kontserni Thomas Cook pankroti negatiivsete tagajärgede kohta ELi turismisektorile (2019/2854(RSP))

73

2021/C 202/15

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon hetkeseisu kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (2016/0107(COD)) ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes (2019/2882(RSP))

78

2021/C 202/16

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (2019/2886(RSP))

80

2021/C 202/17

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta (2019/2883(RSP))

86

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/18 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb 2020. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmeid seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP)) | 90 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. oktoober 2019

2021/C 202/18

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb 2020. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmeid seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

90

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 10. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/19 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Serbia vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS)) | 91 |
| 2021/C 202/20 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta: Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine kooskõlas ajakohastatud kuluvajaduste ja ajakohastatud tuludega (omavahendid) (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD)) | 92 |
| 2021/C 202/21 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2019/276 seoses 2019. aastal rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks kasutusele võetavate paindlikkusinstrumendi summade kohandamisega (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD)) | 107 |
| | Teisipäev, 22. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/22 | P9_TA(2019)0034Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (2014–2020) ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) | 109 |
| 2021/C 202/23 | P9_TA(2019)0035Liidu kalalaevadele kalapüügilubade andmine püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingud liidu vetes ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2403 seoses liidu kalalaevadele kalapüügilubade andmisega püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingutega liidu vetes (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) 2017/2403 seoses liidu kalalaevade kalapüügilubadega püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja seoses Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingutega liidu vetes | 111 |
| 2021/C 202/24 | P9_TA(2019)0037Määruste (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 kohaldamistähtajad ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 seoses nende kohaldamisajaga (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määruseid (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 seoses nende kohaldamisajaga | 112 |
| | Kolmapäev, 23. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/25 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti kohta (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD)) | 113 |
| | Neljapäev, 24. oktoober 2019 |
| 2021/C 202/26 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2019. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda liikmesriikidele rahalist toetust, mis aitaks neil kanda pärast Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumist tekkinud suurt rahalist koormust (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) | 123 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Neljapäev, 10. oktoober 2019

2021/C 202/19

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Serbia vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

91

2021/C 202/20

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta: Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine kooskõlas ajakohastatud kuluvajaduste ja ajakohastatud tuludega (omavahendid) (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

92

2021/C 202/21

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2019/276 seoses 2019. aastal rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks kasutusele võetavate paindlikkusinstrumendi summade kohandamisega (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

107

Teisipäev, 22. oktoober 2019

2021/C 202/22

P9_TA(2019)0034Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (2014–2020) ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020)

109

2021/C 202/23

P9_TA(2019)0035Liidu kalalaevadele kalapüügilubade andmine püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingud liidu vetes ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2403 seoses liidu kalalaevadele kalapüügilubade andmisega püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingutega liidu vetes (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) 2017/2403 seoses liidu kalalaevade kalapüügilubadega püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja seoses Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingutega liidu vetes

111

2021/C 202/24

P9_TA(2019)0037Määruste (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 kohaldamistähtajad ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 seoses nende kohaldamisajaga (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määruseid (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 seoses nende kohaldamisajaga

112

Kolmapäev, 23. oktoober 2019

2021/C 202/25

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti kohta (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

113

Neljapäev, 24. oktoober 2019

2021/C 202/26

Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2019. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda liikmesriikidele rahalist toetust, mis aitaks neil kanda pärast Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumist tekkinud suurt rahalist koormust (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD))

123

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

28.5.2021

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2019–2020

9.–10. oktoobri 2019. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 145, 23.4.2021.

VASTUVÕETUD TEKSTID

21.–24. oktoober 2019. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 157, 30.4.2021.

23. oktoobril 2019. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2017. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 333, 27.12.2019.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 10. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/2

---

P9_TA(2019)0026

Toimeained, sealhulgas flumioksasiin

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/707 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2019/2825(RSP))

(2021/C 202/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/707, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/707, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (4) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (4) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et flumioksasiin kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse 1. jaanuaril 2003 komisjoni direktiiviga 2002/81/EÜ (7) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et flumioksasiin kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse 1. jaanuaril 2003 komisjoni direktiiviga 2002/81/EÜ (7) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks;

| B. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (8) kohane flumioksasiini heakskiidu pikendamise menetlus on kestnud alates 2010. aastast (9) ja selleks on esitatud taotlus kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 artikliga 4 (10); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (8) kohane flumioksasiini heakskiidu pikendamise menetlus on kestnud alates 2010. aastast (9) ja selleks on esitatud taotlus kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 artikliga 4 (10);

| C. | arvestades, et toimeaine flumioksasiini heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt viie aasta võrra komisjoni direktiiviga 2010/77/EL (11) ja hiljem, alates 2015. aastast, ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/1885 (12), (EL) 2016/549 (13), (EL) 2017/841 (14) ja (EL) 2018/917 (15) ning viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/707, millega heakskiidu kehtivusaega pikendatakse 30. juunini 2020; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toimeaine flumioksasiini heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt viie aasta võrra komisjoni direktiiviga 2010/77/EL (11) ja hiljem, alates 2015. aastast, ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/1885 (12), (EL) 2016/549 (13), (EL) 2017/841 (14) ja (EL) 2018/917 (15) ning viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/707, millega heakskiidu kehtivusaega pikendatakse 30. juunini 2020;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjusi selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna ainete hindamine on taotlejatest mittesõltuvatel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne selle pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist.“ |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjusi selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna ainete hindamine on taotlejatest mittesõltuvatel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne selle pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist.“

| E. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kergesti rünnatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kergesti rünnatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele;

| F. | arvestades, et järgida tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et järgida tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| G. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid selline proportsionaalsus ilmselt puudub; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid selline proportsionaalsus ilmselt puudub;

| H. | arvestades, et 16 aastat pärast flumioksasiini heakskiitmist toimeainena on see määratletud ja klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena ja endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ning ometigi ei ole sellel ajal flumioksasiini heakskiitu läbi vaadatud ega tagasi võetud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 16 aastat pärast flumioksasiini heakskiitmist toimeainena on see määratletud ja klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena ja endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ning ometigi ei ole sellel ajal flumioksasiini heakskiitu läbi vaadatud ega tagasi võetud;

| I. | arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui tervistkahjustav mõju on tuvastatud, kuid teaduslik ebakindlus püsib, võttes esialgseid riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimtervise kaitse kõrge taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui tervistkahjustav mõju on tuvastatud, kuid teaduslik ebakindlus püsib, võttes esialgseid riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimtervise kaitse kõrge taseme tagamiseks;

| J. | arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele, ning arvestades, et see läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele, ning arvestades, et see läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise;

1B kategooria reproduktiivtoksiline aine ning endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (16) kohaselt on flumioksasiinil ühtlustatud klassifikatsioon 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena, väga mürgisena veeorganismidele ja väga mürgisena veeorganismidele, pikaajalise toimega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (16) kohaselt on flumioksasiinil ühtlustatud klassifikatsioon 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena, väga mürgisena veeorganismidele ja väga mürgisena veeorganismidele, pikaajalise toimega;

| L. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet jõudis juba 2014. aastal ning seejärel 2017. ja 2018. aastal järeldusele, et on olemas murettekitavad valdkonnad, kuna flumioksasiin on liigitatud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning flumioksasiini uurimist endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ei saadud lõpuni menetleda, mis on eriti murettekitav; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet jõudis juba 2014. aastal ning seejärel 2017. ja 2018. aastal järeldusele, et on olemas murettekitavad valdkonnad, kuna flumioksasiin on liigitatud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning flumioksasiini uurimist endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ei saadud lõpuni menetleda, mis on eriti murettekitav;

| M. | arvestades, et flumioksasiin kanti 2015. aastal komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, sest see on klassifitseeritud või tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 klassifitseerida 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et flumioksasiin kanti 2015. aastal komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, sest see on klassifitseeritud või tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 klassifitseerida 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks;

| N. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.4 kohaselt ei saa toimeained heakskiitu, kui need kuuluvad 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on vaja toimeainet, et kontrollida tõsist ohtu taimetervisele, mida ei saa tõrjuda muude olemasolevate vahenditega, sealhulgas mittekeemiliste meetoditega, mille puhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, millega tagatakse, et inimeste ja keskkonna kokkupuude ainega on minimeeritud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.4 kohaselt ei saa toimeained heakskiitu, kui need kuuluvad 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on vaja toimeainet, et kontrollida tõsist ohtu taimetervisele, mida ei saa tõrjuda muude olemasolevate vahenditega, sealhulgas mittekeemiliste meetoditega, mille puhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, millega tagatakse, et inimeste ja keskkonna kokkupuude ainega on minimeeritud;

| O. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (17) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (17) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt.

| P. | arvestades, et flumioksasiinil on suur biokontsentratsiooni oht ning see on väga mürgine vetikatele ja veetaimedele ning mõõdukalt mürgine vihmaussidele, mesilastele, kaladele ja veeselgrootutele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et flumioksasiinil on suur biokontsentratsiooni oht ning see on väga mürgine vetikatele ja veetaimedele ning mõõdukalt mürgine vihmaussidele, mesilastele, kaladele ja veeselgrootutele;

| Q. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et aine, mis teadaolevalt vastab selliste toimeainete piirkriteeriumitele (mis on kehtestatud inimtervise ja keskkonna kaitseks), mis on mutageensed, kantserogeensed ja/või reproduktiivtoksilised või millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, on liidus jätkuvalt lubatud, mis seab ohtu inimtervise ja keskkonna; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et aine, mis teadaolevalt vastab selliste toimeainete piirkriteeriumitele (mis on kehtestatud inimtervise ja keskkonna kaitseks), mis on mutageensed, kantserogeensed ja/või reproduktiivtoksilised või millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, on liidus jätkuvalt lubatud, mis seab ohtu inimtervise ja keskkonna;

| R. | arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatsust, et tagada toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, pikendades mittetäielike andmete esitamisega ja rohkemate erandite ja eritingimuste nõudmisega ümberhindamisprotsessi, mis põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul jätkub kokkupuude ohtliku ainega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatsust, et tagada toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, pikendades mittetäielike andmete esitamisega ja rohkemate erandite ja eritingimuste nõudmisega ümberhindamisprotsessi, mis põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul jätkub kokkupuude ohtliku ainega;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“;

| T. | arvestades, et Madalmaade parlament väljendas muret selliste pikendamiste pärast ja nõuab, et lõpetataks selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamine, mis teadaolevalt kujutavad märkimisväärset ohtu bioloogilisele mitmekesisusele (eelkõige mesilastele ja kimalastele) või mis on kantserogeensed, mutageensed, kahjustavad endokriinfunktsiooni ja/või on reproduktiivtoksilised (18); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Madalmaade parlament väljendas muret selliste pikendamiste pärast ja nõuab, et lõpetataks selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamine, mis teadaolevalt kujutavad märkimisväärset ohtu bioloogilisele mitmekesisusele (eelkõige mesilastele ja kimalastele) või mis on kantserogeensed, mutageensed, kahjustavad endokriinfunktsiooni ja/või on reproduktiivtoksilised (18);

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/707 ületatakse määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/707 ei järgita ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on arvamusel, et flumioksasiini taotlusperioodi pikendamise otsus ei ole kooskõlas määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidega ning see ei tugine ei tõenditele selle aine ohutu kasutamise kohta ega tõendatud pakilisele vajadusele toimeaine flumioksasiini kasutamise järele toiduainete tootmisel liidus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil tunnistada kehtetuks oma rakendusmäärus (EL) 2019/707 ning esitada komiteele uus eelnõu, milles võetakse arvesse teaduslikke tõendeid kõikide asjaomaste ainete, eelkõige flumioksasiini kahjulike omaduste kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles esitama üksnes selliste rakendusmääruste eelnõud, millega pikendatakse selliste ainete heakskiidu kehtivusaega, mille puhul ei eeldata, et teaduse hetkeseis viib komisjoni ettepanekuni asjaomase toimeaine loa uuendamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil ainete taotlused tagasi võtta, kui on tõendatud või põhjendatud kahtlus, et need ei vasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles tagama selliste toimeainete lubade nõuetekohane ja õigeaegne ümberhindamine, mille puhul on nad andmeid esitavad liikmesriigid, ja tagada, et praegustele viivitustele leitakse tõhus lahendus nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 120, 8.5.2019, lk 16.

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(3)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 18.

(4)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0356.

(6)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(7)  Komisjoni 10. oktoobri 2002. aasta direktiiv 2002/81/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka flumioksasiin (ELT L 276, 12.10.2002, lk 28).

(8)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

(9)  ELT L 293, 11.11.2010, lk 48.

(10)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

(11)  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/77/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses teatavate toimeainete I lisasse kuulumise lõppemise kuupäevadega (ELT L 293, 11.11.2010, lk 48).

(12)  Komisjoni 20. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1885, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-D, atsibensolaar-S-metüüli, amitrooli, bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, esfenvaleraadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), glüfosaadi, iprovalikarbi, isoproturooni, lambda-tsühalotriini, metalaksüül-M'i, metsulfuroon-metüüli, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, püraflufeenetüüli, tiabendasooli, metüültifensulfurooni ja triasulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 276, 21.10.2015, lk 48).

(13)  Komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/549, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), metalaksüül-M-i, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, tiabendasooli ja metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 95, 9.4.2016, lk 4).

(14)  Komisjoni 17. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/841, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, Ampelomyces quisqualis'e tüve AQ 10, benalaksüüli, bentasooni, bifenasaadi, bromoksüniili, karfentrasoon-etüüli, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dikvaadi, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, flumioksasiini, foraamsulfurooni, Gliocladium catenulatum'i tüve J1446, imasamoksi, imasosulfurooni, isoksaflutooli, laminariini, metalaksüül-M-i, metoksüfenosiidi, milbemektiini, oksasulfurooni, pendimetaliini, fenmedifaami, pümetrosiini, S-metolakloori ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 125, 18.5.2017, lk 12).

(15)  Komisjoni 27. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/917, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, karvooni, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, dikvaadi, etefooni, etoprofossi, etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, Gliocladium catenulatum'i tüve J1446, isoksaflutooli, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metoksüfenosiidi, metribusiini, milbemektiini, oksasulfurooni, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, pümetrosiini ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 163, 28.6.2018, lk 13).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(18)  TK 21501-32 nr. 1176.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/7

---

P9_TA(2019)0027

Toimeained, sealhulgas klorotoluroon

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

(2021/C 202/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D062951/02, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D062951/02,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et klorotoluroon kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (5) I lisasse 1. märtsil 2006 komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (6) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et klorotoluroon kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (5) I lisasse 1. märtsil 2006 komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (6) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks;

| B. | arvestades, et menetlus klorotolurooni heakskiidu pikendamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (7) alusel kestab juba 2013. aastast alates; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et menetlus klorotolurooni heakskiidu pikendamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (7) alusel kestab juba 2013. aastast alates;

| C. | arvestades, et toimeaine klorotolurooni heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 533/2013 (8), seejärel ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2017/1511 (9), siis veel ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1262 (10) ja nüüd jälle ühe aasta võrra komisjoni rakendusmääruse eelnõuga, millega pikendataks heakskiidu kehtivusaega 31. oktoobrini 2020; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toimeaine klorotolurooni heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 533/2013 (8), seejärel ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2017/1511 (9), siis veel ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1262 (10) ja nüüd jälle ühe aasta võrra komisjoni rakendusmääruse eelnõuga, millega pikendataks heakskiidu kehtivusaega 31. oktoobrini 2020;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjuseid selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „kuna ainete hindamine on taotlejatest mittesõltuvatel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne selle pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjuseid selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „kuna ainete hindamine on taotlejatest mittesõltuvatel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne selle pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“;

| E. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele;

| F. | arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| G. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid praegusel juhul on selge, et selline proportsionaalsus puudub; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid praegusel juhul on selge, et selline proportsionaalsus puudub;

| H. | arvestades, et 13 aastat pärast klorotolurooni heakskiitmist toimeainena on see määratletud endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ja ometigi ei ole selle aja jooksul klorotolurooni heakskiitu läbi vaadatud või tagasi võetud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 13 aastat pärast klorotolurooni heakskiitmist toimeainena on see määratletud endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ja ometigi ei ole selle aja jooksul klorotolurooni heakskiitu läbi vaadatud või tagasi võetud;

| I. | arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud kahjulik mõju tervisele, kuid puuduvad teaduslikud tõendid, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud kahjulik mõju tervisele, kuid puuduvad teaduslikud tõendid, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks;

| J. | arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et see läbivaatamine võib kaasa tuua heakskiidu tagasivõtmise või muutmise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et see läbivaatamine võib kaasa tuua heakskiidu tagasivõtmise või muutmise;

Endokriinseid häireid põhjustavad omadused

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (11) kohaselt on klorotoluroonil ühtlustatud klassifikatsioon, mille kohaselt see on väga mürgine veeorganismidele ja väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime, ning see arvatavasti põhjustab vähktõbe (kantserogeensus, 2. ohukategooria) ja arvatavasti kahjustab loodet (reproduktiivtoksilisus, 2. ohukategooria); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (11) kohaselt on klorotoluroonil ühtlustatud klassifikatsioon, mille kohaselt see on väga mürgine veeorganismidele ja väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime, ning see arvatavasti põhjustab vähktõbe (kantserogeensus, 2. ohukategooria) ja arvatavasti kahjustab loodet (reproduktiivtoksilisus, 2. ohukategooria);

| L. | arvestades, et 2015. aastal lisati klorotoluroon komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks, mis võib avaldada inimestele kahjulikku mõju, ja kuna see vastab püsiva ja toksilise aine kriteeriumidele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2015. aastal lisati klorotoluroon komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks, mis võib avaldada inimestele kahjulikku mõju, ja kuna see vastab püsiva ja toksilise aine kriteeriumidele;

| M. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (12) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (12) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt;

| N. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et sellise aine kasutamine, mis teadaolevalt vastab mutageensete, kantserogeensete, reproduktiivtoksiliste või endokriinseid häireid põhjustavate omadustega toimeainete piirkriteeriumidele, mis on kehtestatud inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks, on liidus jätkuvalt lubatud ning seeläbi seatakse inimeste tervis ja keskkond ohtu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et sellise aine kasutamine, mis teadaolevalt vastab mutageensete, kantserogeensete, reproduktiivtoksiliste või endokriinseid häireid põhjustavate omadustega toimeainete piirkriteeriumidele, mis on kehtestatud inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks, on liidus jätkuvalt lubatud ning seeläbi seatakse inimeste tervis ja keskkond ohtu;

| O. | arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega tagatakse toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning pikendada meelega ümberhindamisprotsessi, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega tagatakse toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning pikendada meelega ümberhindamisprotsessi, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub;

| P. | arvestades, et parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (13) komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (13) komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“;

| Q. | arvestades, et Madalmaade parlament on väljendanud muret selliste pikendamiste pärast ja nõuab, et lõpetataks selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamine, mis teadaolevalt kujutavad märkimisväärset ohtu bioloogilisele mitmekesisusele (eelkõige mesilastele ja kimalastele) või mis on kantserogeensed, mutageensed, kahjustavad endokriinfunktsiooni või on reproduktiivtoksilised (14); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Madalmaade parlament on väljendanud muret selliste pikendamiste pärast ja nõuab, et lõpetataks selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamine, mis teadaolevalt kujutavad märkimisväärset ohtu bioloogilisele mitmekesisusele (eelkõige mesilastele ja kimalastele) või mis on kantserogeensed, mutageensed, kahjustavad endokriinfunktsiooni või on reproduktiivtoksilised (14);

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu on vastuolus ettevaatuspõhimõttega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamise otsus ei ole kooskõlas määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidega ning see ei tugine ei tõenditele selle aine ohutu kasutamise kohta ega tõendatud pakilisele vajadusele toimeaine klorotolurooni kasutamise järele toiduainete tootmisel liidus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ning esitada keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile uue eelnõu, milles võetakse arvesse teaduslikke tõendeid kõikide asjaomaste ainete, eelkõige klorotolurooni kahjulike omaduste kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles esitama rakendusmääruste eelnõusid üksnes selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise kohta, mille puhul teaduse hetkeseisu kohaselt ei ole alust eeldada, et komisjon teeks ettepaneku asjaomase toimeaine loa uuendamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil ainete heakskiit tagasi võtta, kui on tõendatud või põhjendatud kahtlus, et need ei vasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles tagama lubade nõuetekohane ja õigeaegne ümberhindamine selliste toimeainete puhul, mille osas nad on andmeid esitavad liikmesriigid, ja tagama, et praegustele viivitustele leitakse nii kiiresti kui võimalik tõhus lahendus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 18.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0356.

(5)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(6)  Komisjoni 16. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi ja metüültiofanaadi (ELT L 241, 17.9.2005, lk 51).

(7)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

(8)  Komisjoni 10. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 533/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi, forkloorfenurooni, indoksakarbi, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 11.6.2013, lk 9).

(9)  Komisjoni 30. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1511, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, beeta-tsüflutriini, klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, flufenatseedi, flurtamooni, forkloorfenurooni, fostiasaadi, indoksakarbi, iprodiooni, MCPA, MCPB, siltiofaami, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 224, 31.8.2017, lk 115).

(10)  Komisjoni 20. septembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1262, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, beeta-tsüflutriini, klorotaloniili, klorotolurooni, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, diurooni, fludioksoniili, flufenatseedi, flurtamooni, fostiasaadi, indoksakarbi, MCPA, MCPB, prosulfokarbi, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 238, 21.9.2018, lk 62).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0356.

(14)  TK 21501-32 nr 1176.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/11

---

P9_TA(2019)0028

Geneetiliselt muundatud mais MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2)

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

(2021/C 202/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D061869/04, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D061869/04,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 30. aprillil 2019 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 5. juunil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 30. aprillil 2019 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 5. juunil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 17. oktoobril 2018 vastu võetud ja 14. novembril 2018 avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 17. oktoobril 2018 vastu võetud ja 14. novembril 2018 avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Syngenta Crop Protection NV/SA esitas 1. septembril 2016 Syngenta Crop Protection AG nimel Saksamaa riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (mais MZHG0JG) või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Syngenta Crop Protection NV/SA esitas 1. septembril 2016 Syngenta Crop Protection AG nimel Saksamaa riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (mais MZHG0JG) või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

| B. | arvestades, et EFSA võttis 17. oktoobril 2018 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 14. novembril 2018 (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EFSA võttis 17. oktoobril 2018 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 14. novembril 2018 (5);

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

| D. | arvestades, et mais MZHG0JG on muudetud tolerantseks glüfosaadipõhiste herbitsiidide ning glufosinaat-ammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes (6); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mais MZHG0JG on muudetud tolerantseks glüfosaadipõhiste herbitsiidide ning glufosinaat-ammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes (6);

| E. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (7); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused on seotud toksikoloogilise hindamise, võrdleva analüüsi ja keskkonnariskide hindamisega; arvestades, et mitu liikmesriiki pidas toksikoloogilisi andmeid ebapiisavateks ja ebausaldusväärseteks, eriti seoses glüfosaadi ja glufosinaadi jääkide piirnormidega; arvestades, et ühes märkuses rõhutatakse, et võrdlev analüüs näitas taime rakuseinte moodustamisel olulise feruulhappe vastavuse puudumist maisi MZHG0JG ja võrdlussortide vahel, mis võib suurendada herbitsiidide akumuleerumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (7); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused on seotud toksikoloogilise hindamise, võrdleva analüüsi ja keskkonnariskide hindamisega; arvestades, et mitu liikmesriiki pidas toksikoloogilisi andmeid ebapiisavateks ja ebausaldusväärseteks, eriti seoses glüfosaadi ja glufosinaadi jääkide piirnormidega; arvestades, et ühes märkuses rõhutatakse, et võrdlev analüüs näitas taime rakuseinte moodustamisel olulise feruulhappe vastavuse puudumist maisi MZHG0JG ja võrdlussortide vahel, mis võib suurendada herbitsiidide akumuleerumist;

| F. | arvestades, et sõltumatus uuringus (8) jõuti järeldusele, et EFSA riskihinnang ei ole praegusel kujul vastuvõetav, kuna selles ei suudeta nõuetekohaselt hinnata toksilisust, eriti seoses kahe transgeeni ja täiendavate herbitsiidide ning nende metaboliitide võimaliku kumulatiivse mõjuga; arvestades, et uuring seab kahtluse alla 90-päevase söötmisuuringu andmete usaldusväärsuse ja leiab lisaks, et EFSA keskkonnariskide hinnang ei ole vastuvõetav, kuna selles ei võeta arvesse riski, et transgeenid levivad maisi MZHG0JG ja selle metsiku sugulase teosinte vahel geeniülekande kaudu, juhul kui elujõuline maisi MZHG0JG taim sattub keskkonda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatus uuringus (8) jõuti järeldusele, et EFSA riskihinnang ei ole praegusel kujul vastuvõetav, kuna selles ei suudeta nõuetekohaselt hinnata toksilisust, eriti seoses kahe transgeeni ja täiendavate herbitsiidide ning nende metaboliitide võimaliku kumulatiivse mõjuga; arvestades, et uuring seab kahtluse alla 90-päevase söötmisuuringu andmete usaldusväärsuse ja leiab lisaks, et EFSA keskkonnariskide hinnang ei ole vastuvõetav, kuna selles ei võeta arvesse riski, et transgeenid levivad maisi MZHG0JG ja selle metsiku sugulase teosinte vahel geeniülekande kaudu, juhul kui elujõuline maisi MZHG0JG taim sattub keskkonda;

Täiendavad herbitsiidid

| G. | arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb herbitsiidide suurem kasutamine, mida suurel määral põhjustab herbitsiiditolerantsete umbrohtude teke (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et maisi MZHG0JG põllukultuurid puutuvad kokku glüfosaadi ja glufosinaadi kõrgemate ja korduvate doosidega, mis võivad kaasa tuua nende ainete jääkide suurema koguse saagis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb herbitsiidide suurem kasutamine, mida suurel määral põhjustab herbitsiiditolerantsete umbrohtude teke (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et maisi MZHG0JG põllukultuurid puutuvad kokku glüfosaadi ja glufosinaadi kõrgemate ja korduvate doosidega, mis võivad kaasa tuua nende ainete jääkide suurema koguse saagis;

| H. | arvestades, et liidu viimase kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi (aastateks 2020, 2021 ja 2022) kohaselt ei ole liikmesriigid kohustatud mõõtma imporditud maisis sisalduvaid glufosinaadi- või glüfosaadijääke (10); arvestades, et ei saa välistada, et mais MZHG0JG või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted ületavad liidu maksimaalsete jääkide piirnorme, mis on kehtestatud selleks, et tagada tarbijakaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liidu viimase kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi (aastateks 2020, 2021 ja 2022) kohaselt ei ole liikmesriigid kohustatud mõõtma imporditud maisis sisalduvaid glufosinaadi- või glüfosaadijääke (10); arvestades, et ei saa välistada, et mais MZHG0JG või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted ületavad liidu maksimaalsete jääkide piirnorme, mis on kehtestatud selleks, et tagada tarbijakaitse kõrge tase;

| I. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning seega kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (11) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (12); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning seega kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (11) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (12);

| J. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| K. | arvestades, et EFSA andmetel ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllumajanduslike taimekasvatussaadustega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (13); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EFSA andmetel ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllumajanduslike taimekasvatussaadustega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (13);

| L. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede puhul võib see, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise; arvestades, et EFSA andmeil on see tõesti nii, kui täiendav herbitsiid on glüfosaat (14); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede puhul võib see, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise; arvestades, et EFSA andmeil on see tõesti nii, kui täiendav herbitsiid on glüfosaat (14);

| M. | arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide hindamist geneetiliselt muundatud taimedel ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide hindamist geneetiliselt muundatud taimedel ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks;

Ebademokraatlik protsess

| N. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 30. aprillil 2019 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist; arvestades, et 5. juunil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 30. aprillil 2019 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist; arvestades, et 5. juunil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust;

| O. | arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon võtnud loa andmise otsused vastu ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president on seda tava korduvalt tauninud ja nimetanud seda ebademokraatlikuks (15); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon võtnud loa andmise otsused vastu ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president on seda tava korduvalt tauninud ja nimetanud seda ebademokraatlikuks (15);

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu resolutsioonid, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon tunnistab puudujääke demokraatia vallas, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab komisjon siiski GMOde lubamist, kuigi tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu resolutsioonid, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon tunnistab puudujääke demokraatia vallas, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab komisjon siiski GMOde lubamist, kuigi tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (16) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrgel tasemel kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma valmisolekut jätkata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011; palub nõukogul kiiremas korras jätkata komisjoni sama ettepanekuga tehtavat tööd; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles peatama kõik GMOde loataotluste kohta tehtud rakendusotsused, kuni loa andmise menetlust on muudetud, et kõrvaldada puudused kehtivas menetluses, mis on osutunud sobimatuks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil võtta tagasi ettepanekud GMOde lubamise kohta, kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei esita arvamust – olgu siis kasvatamise või toidus ja söödas kasutamise kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi herbitsiiditolerantsele geneetiliselt muundatud taimele, ilma et oleks täielikult hinnatud täiendavate herbitsiidide, nende metaboliitide ja kaubanduslike valmististega pihustamise jääke neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil integreerida täiendavate herbitsiidide kasutamise ja nende jääkide riskihindamine täielikult herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud liidus viljelemiseks või toidu ja söödana kasutamise eesmärgil liitu importimiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil mitte anda luba importida toidu ja söödana kasutamiseks ühtegi geneetiliselt muundatud taime, mis on muudetud tolerantseks herbitsiidi suhtes, mille kasutamine ei ole liidus lubatud, käesoleval juhul glufosinaadi suhtes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Teaduslik arvamus geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG hindamise kohta toidu ja sööda kasutamisel, importimisel ja töötlemisel määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-DE-2016-133), EFSA Journal, 14. november 2018, 16(11):5469, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469

(4)  Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud vastuväited GMOde lubamise kohta.

(5)  Teaduslik arvamus geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG hindamise kohta toidu ja sööda kasutamisel, importimisel ja töötlemisel määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-DE-2016-133), EFSA Journal, 14. november 2018, 16(11):5469, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469

(6)  EFSA arvamus, lk 7–8.

(7)  Otsing maisi MZHG0JG kohta: EFSA-Q-2018-00810 http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?2

(8)  Testbiotech comment on ‘Assessment of genetically modified maize MZHG0JG for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-DE-2016-133)’ by company Syngenta, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize_MZHG0JG.pdf

(9)  Vt näiteks: Bonny S, „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“, Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ning Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“, Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, köide 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  Komisjoni 28. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/533 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 88, 29.3.2019, lk 28).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=ET&selectedID=1436

(13)  EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta, EFSA Journal 2015, 12. november 2015, 13(11), lk 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  EFSA hinnang glüfosaadijääkide kehtivate maksimaalsete piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12, 17. mai 2018, lk 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Vt näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgu avakõne, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/15

---

P9_TA(2019)0029

Geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3)

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

(2021/C 202/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062417/04, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062417/04,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 11. juunil 2019 toimunud hääletust määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 12. juulil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel samuti arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. juunil 2019 toimunud hääletust määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 12. juulil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel samuti arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 29. novembril 2018. aastal vastu võetud ja 14. jaanuaril 2019. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 29. novembril 2018. aastal vastu võetud ja 14. jaanuaril 2019. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles on esitatud vastuväited geneetiliselt muundatud organismide lubamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles on esitatud vastuväited geneetiliselt muundatud organismide lubamise kohta (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et komisjoni otsusega 2008/730/EÜ (5) lubati viia turule geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (edaspidi „sojauba A2704-12“) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta; arvestades, et kõnealune luba hõlmab ka sojauba A2704-12 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toit ja sööt) turuleviimist muu sojaoaga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni otsusega 2008/730/EÜ (5) lubati viia turule geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (edaspidi „sojauba A2704-12“) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta; arvestades, et kõnealune luba hõlmab ka sojauba A2704-12 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toit ja sööt) turuleviimist muu sojaoaga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks;

| B. | arvestades, et 29. augustil 2017 esitas loa hoidja Bayer CropScience AG komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohase taotluse kõnealuse loa kehtivuse pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 29. augustil 2017 esitas loa hoidja Bayer CropScience AG komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohase taotluse kõnealuse loa kehtivuse pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“);

| C. | arvestades, et 29. novembril 2018 võttis EFSA pikendamisetaotluse kohta vastu pooldava arvamuse, mis avaldati 14. jaanuaril 2019 (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. novembril 2018 võttis EFSA pikendamisetaotluse kohta vastu pooldava arvamuse, mis avaldati 14. jaanuaril 2019 (6);

| D. | arvestades, et sojauba A2704-12 arendati välja glufosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes tolerantsuse tagamiseks; arvestades, et tolerantsus nimetatud herbitsiidide suhtes saavutatakse PAT (fosfinotritsiini atsetüültransferaas) valgu esinemise kaudu (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sojauba A2704-12 arendati välja glufosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes tolerantsuse tagamiseks; arvestades, et tolerantsus nimetatud herbitsiidide suhtes saavutatakse PAT (fosfinotritsiini atsetüültransferaas) valgu esinemise kaudu (7);

Täiendavad herbitsiidid

| E. | arvestades, et mitu uuringut on näidanud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb nende herbitsiidide suurem kasutamine (8); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et sojaoa A2704-12 põllukultuurid puutuvad korduvalt kokku glufosinaadi nii suuremate kui ka korduvannustega, mis võib põhjustada selle aine jääkide suurema koguse saagis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitu uuringut on näidanud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb nende herbitsiidide suurem kasutamine (8); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et sojaoa A2704-12 põllukultuurid puutuvad korduvalt kokku glufosinaadi nii suuremate kui ka korduvannustega, mis võib põhjustada selle aine jääkide suurema koguse saagis;

| F. | arvestades, et liidu viimase kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi (aastateks 2020, 2021 ja 2022) (9) kohaselt ei ole liikmesriigid kohustatud mõõtma imporditud sojaubades sisalduvat glufosinaadijääki; arvestades, et ei saa välistada, et sojauba A2704-12 või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted võivad ületada liidu jääkide piirnorme, mis on kehtestatud tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liidu viimase kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi (aastateks 2020, 2021 ja 2022) (9) kohaselt ei ole liikmesriigid kohustatud mõõtma imporditud sojaubades sisalduvat glufosinaadijääki; arvestades, et ei saa välistada, et sojauba A2704-12 või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted võivad ületada liidu jääkide piirnorme, mis on kehtestatud tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks;

| G. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks aineks (Euroopa Kemikaaliameti 1B kategooria) ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud piirkriteeriumid (10); arvestades, et glufosinaat on liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (11); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks aineks (Euroopa Kemikaaliameti 1B kategooria) ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud piirkriteeriumid (10); arvestades, et glufosinaat on liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (11);

| H. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede puhul võib see, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (12); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede puhul võib see, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (12);

| I. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks;

Liikmesriikide märkused

| J. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (13); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused olid seotud asjaoluga, et pidades silmas väliuuringute ebapiisavat arvu ja mitmekesisust, üldist andmete puudumist glufosinaadijääkide kohta ning uuringute puudumist kroonilise või subkroonilise toksilisuse kohta, ei ole võimalik sojaoa A2704-12 toiduks ja söödaks kasutamise riske nõuetekohaselt hinnata; arvestades, et mitu liikmesriiki märkisid, et keskkonnaseirekava ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ (14) ja seda puudutavate suunistega, ega ka EFSA turustamisjärgse keskkonnaseire suunistega (2011); arvestades, et mitu liikmesriiki väljendasid muret seoses mõjuga, mida avaldab sojaoa A2704-12 viljelemine tootja- ning ekspordiriikide bioloogilisele mitmekesisusele ja rahvatervisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (13); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused olid seotud asjaoluga, et pidades silmas väliuuringute ebapiisavat arvu ja mitmekesisust, üldist andmete puudumist glufosinaadijääkide kohta ning uuringute puudumist kroonilise või subkroonilise toksilisuse kohta, ei ole võimalik sojaoa A2704-12 toiduks ja söödaks kasutamise riske nõuetekohaselt hinnata; arvestades, et mitu liikmesriiki märkisid, et keskkonnaseirekava ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ (14) ja seda puudutavate suunistega, ega ka EFSA turustamisjärgse keskkonnaseire suunistega (2011); arvestades, et mitu liikmesriiki väljendasid muret seoses mõjuga, mida avaldab sojaoa A2704-12 viljelemine tootja- ning ekspordiriikide bioloogilisele mitmekesisusele ja rahvatervisele;

| K. | arvestades, et sõltumatu uuringu käigus jõuti järeldusele, et EFSA riskihinnang ei ole praegusel kujul vastuvõetav (15), kuna selles ei tuvastata teadmistes esinevaid lünki ja ebamäärasust ega suudeta nõuetekohaselt hinnata sojaoa A2704-12 üldist turvalisust ega selle potentsiaalset toksilisust; arvestades, et uuringus leiti, et EFSA ei ole arvesse võtnud muutusi, mis sojaoale A2704-12 esmase loa andmisest möödunud kümne aasta jooksul on toimunud herbitsiidiresistentsete sojaubade viljelemise agronoomilistes tingimustes – näiteks on sagenenud probleemid herbitsiidikindlate umbrohtudega, mistõttu vajatakse üha suuremaid herbitsiidikoguseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sõltumatu uuringu käigus jõuti järeldusele, et EFSA riskihinnang ei ole praegusel kujul vastuvõetav (15), kuna selles ei tuvastata teadmistes esinevaid lünki ja ebamäärasust ega suudeta nõuetekohaselt hinnata sojaoa A2704-12 üldist turvalisust ega selle potentsiaalset toksilisust; arvestades, et uuringus leiti, et EFSA ei ole arvesse võtnud muutusi, mis sojaoale A2704-12 esmase loa andmisest möödunud kümne aasta jooksul on toimunud herbitsiidiresistentsete sojaubade viljelemise agronoomilistes tingimustes – näiteks on sagenenud probleemid herbitsiidikindlate umbrohtudega, mistõttu vajatakse üha suuremaid herbitsiidikoguseid;

Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine

| L. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi seoses ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, Pariisi kliimakokkuleppega ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi seoses ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, Pariisi kliimakokkuleppega ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga;

| M. | arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri hiljutises aruandes leiti, et ohtlike pestitsiidide kasutamine avaldab eelkõige arenguriikides katastroofilist mõju tervisele ja võib tuua kaasa põllumajandustootjate ja -töötajate, põllumajandusmaa läheduses elavate kogukondade, põlisrahvaste kogukondade ning rasedate naiste ja laste inimõiguste rikkumist (16); arvestades, et kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (17); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri hiljutises aruandes leiti, et ohtlike pestitsiidide kasutamine avaldab eelkõige arenguriikides katastroofilist mõju tervisele ja võib tuua kaasa põllumajandustootjate ja -töötajate, põllumajandusmaa läheduses elavate kogukondade, põlisrahvaste kogukondade ning rasedate naiste ja laste inimõiguste rikkumist (16); arvestades, et kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (17);

| N. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise üks peamisi põhjuseid on raadamine; arvestades, et maakasutuse ja selle muutuse põhjustatud heitkogused, peamiselt raadamise tagajärjel, on fossiilsete kütuste põletamise järel kliimamuutuste tähtsuselt teine põhjus (18); arvestades, et Pariisi kliimakokkulepe ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel vastu võetud ülemaailmne bioloogilise mitmekesisuse strateegiline kava aastateks 2011–2020, sh Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid edendavad metsade säästvat majandamist ning nende kaitset ja taastamist (19); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise üks peamisi põhjuseid on raadamine; arvestades, et maakasutuse ja selle muutuse põhjustatud heitkogused, peamiselt raadamise tagajärjel, on fossiilsete kütuste põletamise järel kliimamuutuste tähtsuselt teine põhjus (18); arvestades, et Pariisi kliimakokkulepe ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel vastu võetud ülemaailmne bioloogilise mitmekesisuse strateegiline kava aastateks 2011–2020, sh Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid edendavad metsade säästvat majandamist ning nende kaitset ja taastamist (19);

| O. | arvestades, et kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada 2020. aastaks metsade hävitamine (20); arvestades, et metsadel on mitmekülgne roll, mis toetab enamiku kestliku arengu eesmärkide saavutamist (21); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada 2020. aastaks metsade hävitamine (20); arvestades, et metsadel on mitmekülgne roll, mis toetab enamiku kestliku arengu eesmärkide saavutamist (21);

| P. | arvestades, et soja tootmine on üks peamisi põhjuseid, miks toimub raadamine Lõuna-Ameerikas Amazonases, Cerrados ja Gran Chacos; arvestades, et Brasiilias ja Argentiinas kasvatatavast sojast on vastavalt 97 % ja 100 % geneetiliselt muundatud soja (22); arvestades, et muude riikide kõrval on sojaoa A2704-12 viljelemine lubatud ka Brasiilias ja Argentiinas (23); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et soja tootmine on üks peamisi põhjuseid, miks toimub raadamine Lõuna-Ameerikas Amazonases, Cerrados ja Gran Chacos; arvestades, et Brasiilias ja Argentiinas kasvatatavast sojast on vastavalt 97 % ja 100 % geneetiliselt muundatud soja (22); arvestades, et muude riikide kõrval on sojaoa A2704-12 viljelemine lubatud ka Brasiilias ja Argentiinas (23);

| Q. | arvestades, et Euroopa Liit on maailma suuruselt teine sojaimportija ning suurem osa liitu imporditavast sojast on ette nähtud loomasöödaks; arvestades, et komisjoni analüüsis leiti, et soja on pikka aega olnud liidu kõige olulisem tegur, mis on kaasa aidanud üleilmsele raadamisele ja sellega seotud heitkogustele, moodustades peaaegu poole kogu liidu impordist põhjustatud raadamisest (24); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liit on maailma suuruselt teine sojaimportija ning suurem osa liitu imporditavast sojast on ette nähtud loomasöödaks; arvestades, et komisjoni analüüsis leiti, et soja on pikka aega olnud liidu kõige olulisem tegur, mis on kaasa aidanud üleilmsele raadamisele ja sellega seotud heitkogustele, moodustades peaaegu poole kogu liidu impordist põhjustatud raadamisest (24);

| R. | arvestades, et üheksat geneetiliselt muundatud sojaoa liiki, mille viljelemine on Brasiilias lubatud, tohib juba toiduks ja söödaks kasutamise eesmärgil liitu importida; arvestades, et loamenetlus kolme Brasiilias viljelemiseks lubatud geneetiliselt muundatud sojaoaliigi, sealhulgas sojaoa A2704-12 toiduks ja söödaks kasutamise eesmärgil liitu importimiseks on praegu pooleli (25); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et üheksat geneetiliselt muundatud sojaoa liiki, mille viljelemine on Brasiilias lubatud, tohib juba toiduks ja söödaks kasutamise eesmärgil liitu importida; arvestades, et loamenetlus kolme Brasiilias viljelemiseks lubatud geneetiliselt muundatud sojaoaliigi, sealhulgas sojaoa A2704-12 toiduks ja söödaks kasutamise eesmärgil liitu importimiseks on praegu pooleli (25);

| S. | arvestades, et hiljutine kogu liitu hõlmav uuring näitas, et peaaegu 90 % vastanutest arvab, et on vaja uusi õigusakte tagamaks, et liidus müüdavad tooted ei aita kaasa üleilmsele raadamisele (26); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et hiljutine kogu liitu hõlmav uuring näitas, et peaaegu 90 % vastanutest arvab, et on vaja uusi õigusakte tagamaks, et liidus müüdavad tooted ei aita kaasa üleilmsele raadamisele (26);

Ebademokraatlik menetlus

| T. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. juunil 2019 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud ning arvestades, et 12. juulil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toeta loa andmist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. juunil 2019 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud ning arvestades, et 12. juulil 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toeta loa andmist;

| U. | arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon võtnud loa andmise otsused vastu ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president on seda tava korduvalt tauninud ja nimetanud seda ebademokraatlikuks (27); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon võtnud loa andmise otsused vastu ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president on seda tava korduvalt tauninud ja nimetanud seda ebademokraatlikuks (27);

| V. | arvestades, et parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu resolutsioonid, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud geneetiliselt muundatud organismide turuleviimisele (33 resolutsiooni) ning geneetiliselt muundatud organismide kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende geneetiliselt muundatud organismide lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab komisjon siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist, ehkki tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu resolutsioonid, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud geneetiliselt muundatud organismide turuleviimisele (33 resolutsiooni) ning geneetiliselt muundatud organismide kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende geneetiliselt muundatud organismide lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab komisjon siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist, ehkki tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (28) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrgel tasemel kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma valmisolekut jätkata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011; palub nõukogul kiiremas korras jätkata selle komisjoni ettepanekuga tehtavat tööd; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles peatama kõik geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta tehtud rakendusotsused, kuni loa andmise menetlust on muudetud, et kõrvaldada puudused kehtivas menetluses, mis on osutunud sobimatuks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil võtta tagasi ettepanekud geneetiliselt muundatud organismide lubamise kohta, kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei esita arvamust – olgu siis nende viljelemise või toidus ja söödas kasutamise kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi herbitsiiditolerantsele geneetiliselt muundatud taimele, ilma et oleks täielikult hinnatud täiendavate herbitsiidide, metaboliitide ja kaubanduslike valmististega pihustamise jääke neid kultuure viljelevates riikides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide kasutamise ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud viljelemiseks liidus või importimiseks liitu toiduks ja söödaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil mitte anda toiduks ega söödaks kasutamiseks importimise luba geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud tolerantseks mõnele herbitsiidile, mille kasutamine ei ole liidus lubatud, käesoleval juhul glufosinaadile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et kestliku arengu eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui tarneahelad muutuvad jätkusuutlikuks ja poliitikavaldkondade vahel luuakse koostoime (29); |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma muret asjaolu pärast, et liidu suur sõltuvus loomasööda impordist sojaubade kujul põhjustab kolmandates riikides raadamist (30); |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil mitte lubada geneetiliselt muundatud sojaubade importi, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et nende viljelemine ei soodusta raadamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi kõik kehtivad geneetiliselt muundatud soja load, võttes arvesse liidu rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas Pariisi kliimakokkuleppe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja kestliku arengu eesmärkide raames; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EÜT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Scientific opinion on the Assessment of genetically modified soybean A2704-12 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-009), EFSA Journal 2019; 17(1):5523, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5523.

(4)  Europa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud vastuväited geneetiliselt muundatud organismide lubamise kohta.

(5)  Komisjoni 8. septembri 2008. aasta otsus 2008/730/EÜ, millega lubatakse A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 247, 16.9.2008, lk 50).

(6)  EFSA Journal 2019; 17(1): 5523.

(7)  Opinion of the Scientific Panel on genetically modified organisms (GMO) on an application (Reference EFSA-GMO-NL-2005-18) for the placing on the market of the glufosinate tolerant soybean A2704-12, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Bayer CropScience, EFSA Journal (2007)524, lk 1. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2007.524.

(8)  Vt näiteks: Bonny S, Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, jaanuar 2016; 57(1):31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ning Charles M Benbrook, Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe; köide 24, artikkel nr: 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  Komisjoni 28. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/533 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 88, 29.3.2019, lk 28).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(11)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=ET&selectedID=1436

(12)  Näiteks on see EFSA väitel nii juhul, kui täiendav herbitsiid on glüfosaat: EFSA review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005, 2018, lk 12. https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(13)  Lisa G – liikmesriikide märkused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00992.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

(15)  Testbiotech comment on the EFSA assessment of genetically engineered soybean A2704-12 for renewal https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-soybean-a2704-12-renewal.

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/ToxicWastes/ Pages/Pesticidesrighttofood.aspx.

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/.

(18)  Komisjoni 23. juuli 2019 teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“ (COM(2019)0352, lk 1).

(19)  Samas, lk 2.

(20)  Vt eesmärk 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(21)  COM(2019)0352, lk 2.

(22)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (2017) „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017“ ISAAA Brief No. 53, lk 16 ja lk 21. http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(23)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=161.

(24)  Euroopa Komisjoni tehniline aruanne 2013 – 063 „The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation“ (ELi tarbimise mõju raadamisele: põhjalik analüüs ELi tarbimise mõju kohta raadamisele), lk 23–24 http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf: Ajavahemikus 1990–2008 importis liit põllumajandus- ja taimekasvatussaadusi mahus, mis põhjustas raadamist 90 000 km2 ulatuses. Taimekasvatussaaduste osa selles oli 74 000 km2 (82 %) ning õlikultuuride osa oli kõige suurem (52 000 km2). Sojaoad ja sojakook moodustasid sellest 82 % (42 600 km2), mis vastab 47 %-le kogu liidu impordist põhjustatud raadamisest.

(25)  Need arvud on saadud põllumajanduse biotehnoloogia rakenduste omandamise rahvusvaheline talituse (ISAAA) muundatud geneetilisele materjalile lubade andmise andmebaasi (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/approvedeventsin/default.asp?CountryID=BR&Country=Brazil) ja ELi geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registri (https://ec.europa.eu/food/plant/gmo/eu_register_en) vahelise ristviitamise teel – päringud mõlemast allikast tehti 2019. aasta septembris.

(26)  https://www.fern.org/news-resources/press-release-87-per-cent-of-europeans-support-new-laws-to-combat-global-deforestation-new-poll-shows-1963/

(27)  Vt näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgu avakõne, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(29)  Euroopa Parlamendi 11. septembri 2018. aasta resolutsioon loodusvarade läbipaistva ja vastutustundliku majandamise ning metsade kohta arenguriikides (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0333), punkt 67.

(30)  Samas.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/20

---

P9_TA(2019)0030

Geneetiliselt muundatud mais MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ning geneetiliselt muundatud mais, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

(2021/C 202/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062827/02, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D062827/02,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 12. juulil 2019 toimunud hääletust määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 16. septembril 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juulil 2019 toimunud hääletust määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 16. septembril 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel ei esitatud samuti arvamust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusametis (EFSA) 28. novembril 2018 vastu võetud ja 14. jaanuaril 2019 avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusametis (EFSA) 28. novembril 2018 vastu võetud ja 14. jaanuaril 2019 avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et Dow AgroSciences Europe esitas 6. veebruaril 2013 Dow AgroSciences LLC nimel Madalmaade riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 (edaspidi „mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais“) sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Dow AgroSciences Europe esitas 6. veebruaril 2013 Dow AgroSciences LLC nimel Madalmaade riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 (edaspidi „mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais“) sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

| B. | arvestades, et taotlus hõlmas selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad, koosnevad või on toodetud mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi koostiseks oleva transformatsiooni 25 alakombinatsioonist; arvestades, et neist alakombinatsioonidest 11 on juba loa saanud (5); arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hõlmab lisaks mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisile ka ülejäänud 14 alakombinatsiooni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotlus hõlmas selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad, koosnevad või on toodetud mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi koostiseks oleva transformatsiooni 25 alakombinatsioonist; arvestades, et neist alakombinatsioonidest 11 on juba loa saanud (5); arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hõlmab lisaks mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisile ka ülejäänud 14 alakombinatsiooni;

| C. | arvestades, et EFSA võttis 28. novembril 2018 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 14. jaanuaril 2019 (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EFSA võttis 28. novembril 2018 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 14. jaanuaril 2019 (6);

| D. | arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais on saadud viie geneetiliselt muundatud maisi ristamisel ja see on resistentne glufosinaati, glüfosaati ja 2,4-D-d sisaldavate herbitsiidide suhtes ning toodab kuut insektitsiidset valku („Bt-“ või „Cry-“ valke): Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F and CryBb1, mis on mürgised teatavate liblikaliste vastsetele, ning Cry34Ab1 ja Cry25Ab1, mis on mürgised teatavate mardikaliste vastsetele (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais on saadud viie geneetiliselt muundatud maisi ristamisel ja see on resistentne glufosinaati, glüfosaati ja 2,4-D-d sisaldavate herbitsiidide suhtes ning toodab kuut insektitsiidset valku („Bt-“ või „Cry-“ valke): Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F and CryBb1, mis on mürgised teatavate liblikaliste vastsetele, ning Cry34Ab1 ja Cry25Ab1, mis on mürgised teatavate mardikaliste vastsetele (7);

Liikmesriikide märkused

| E. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsultatsiooniperioodi (8) jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi, tõdedes muu hulgas, et lõplikku järeldust (eriti seoses toiduainetega) kõnealuse toidu ja/või sööda pikaajalise reproduktiiv- või arengumõju kohta ei ole võimalik teha, et enne riskihindamise lõpuleviimist on vaja lisateavet, et koostise analüüs viitab sellele, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais ja tavapärane mais ei ole samaväärsed ning seetõttu ei ole võimalik tagada ohutust, et turustamisjärgse keskkonnaseire kava ei ole piisav ning on vaja teha rohkem uuringuid Cry-valkude bioloogilise rolli ja toimimise kohta seoses imetajatega, enne kui neid saab pidada ohutuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsultatsiooniperioodi (8) jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi, tõdedes muu hulgas, et lõplikku järeldust (eriti seoses toiduainetega) kõnealuse toidu ja/või sööda pikaajalise reproduktiiv- või arengumõju kohta ei ole võimalik teha, et enne riskihindamise lõpuleviimist on vaja lisateavet, et koostise analüüs viitab sellele, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais ja tavapärane mais ei ole samaväärsed ning seetõttu ei ole võimalik tagada ohutust, et turustamisjärgse keskkonnaseire kava ei ole piisav ning on vaja teha rohkem uuringuid Cry-valkude bioloogilise rolli ja toimimise kohta seoses imetajatega, enne kui neid saab pidada ohutuks;

| F. | arvestades, et taotleja ei esitanud katseandmeid mitmekordselt transformeeritud muundatud maisi 14 alakombinatsiooni kohta, millel praegu luba ei ole (9); arvestades, et mitmekordsele transformatsioonile ei tohiks anda luba iga alakombinatsiooni katseandmete põhjaliku hindamiseta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et taotleja ei esitanud katseandmeid mitmekordselt transformeeritud muundatud maisi 14 alakombinatsiooni kohta, millel praegu luba ei ole (9); arvestades, et mitmekordsele transformatsioonile ei tohiks anda luba iga alakombinatsiooni katseandmete põhjaliku hindamiseta;

Täiendavad herbitsiidid

| G. | arvestades, et mitu uuringut on näidanud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa nende herbitsiidide ulatuslikuma kasutamise (10); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et mitmekordselt transformeeritud muundatud mais puutub kokku nii glufosinaadi, glüfosaadi ja 2,4-D suuremate kui ka korduvannustega, mis võivad viia nende ainete jääkide suurema esinemiseni saagis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitu uuringut on näidanud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa nende herbitsiidide ulatuslikuma kasutamise (10); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et mitmekordselt transformeeritud muundatud mais puutub kokku nii glufosinaadi, glüfosaadi ja 2,4-D suuremate kui ka korduvannustega, mis võivad viia nende ainete jääkide suurema esinemiseni saagis;

| H. | arvestades, et liidu viimase kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi (aastateks 2020, 2021 ja 2022) kohaselt ei ole liikmesriigid kohustatud mõõtma imporditud maisis sisalduvat glüfosaadi-, glufosinaadi- või 2,4-D jääki (11); arvestades, et ei saa välistada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted ületavad liidu maksimaalsete jääkide piirnorme, mis on kehtestatud tarbijate tervise kaitseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liidu viimase kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi (aastateks 2020, 2021 ja 2022) kohaselt ei ole liikmesriigid kohustatud mõõtma imporditud maisis sisalduvat glüfosaadi-, glufosinaadi- või 2,4-D jääki (11); arvestades, et ei saa välistada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted ületavad liidu maksimaalsete jääkide piirnorme, mis on kehtestatud tarbijate tervise kaitseks;

| I. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| J. | arvestades, et EFSA andmetel ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuridega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (12); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EFSA andmetel ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuridega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (12);

| K. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise; arvestades, et EFSA andmeil on see tõesti nii, kui täiendav herbitsiid on glüfosaat (13); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise; arvestades, et EFSA andmeil on see tõesti nii, kui täiendav herbitsiid on glüfosaat (13);

| L. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (14) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat on liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (15); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (14) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat on liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (15);

| M. | arvestades, et sõltumatutes uuringutes on väljendatud muret seoses ohtudega, mida toimeaine 2,4-D võib põhjustada seoses embrüo arengu, kaasasündinud väärarendite ja endokriinfunktsiooni häiretega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sõltumatutes uuringutes on väljendatud muret seoses ohtudega, mida toimeaine 2,4-D võib põhjustada seoses embrüo arengu, kaasasündinud väärarendite ja endokriinfunktsiooni häiretega;

| N. | arvestades, et ühe geneetiliselt muundatud taimede aretamisega tegeleva eksperdi hiljutises artiklis seatakse küsimärgi alla 2,4-D suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride ohutus, kuna selle lagunemisel tekib tsütotoksiline lagunemisprodukt 2,4-diklorofenool (2,4-DCP) (16); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühe geneetiliselt muundatud taimede aretamisega tegeleva eksperdi hiljutises artiklis seatakse küsimärgi alla 2,4-D suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride ohutus, kuna selle lagunemisel tekib tsütotoksiline lagunemisprodukt 2,4-diklorofenool (2,4-DCP) (16);

Bt-valgud

| O. | arvestades, et mitu uuringut on näidanud, et pärast Bt-valkudega kokkupuudet on täheldatud immuunsüsteemi mõjutada võivaid kõrvaltoimeid ning mõnel Bt-valgul võivad olla adjuvandi omadused (17), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste niisuguste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitu uuringut on näidanud, et pärast Bt-valkudega kokkupuudet on täheldatud immuunsüsteemi mõjutada võivaid kõrvaltoimeid ning mõnel Bt-valgul võivad olla adjuvandi omadused (17), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste niisuguste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

| P. | arvestades, et ühe EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme poolt vastu võetud vähemuse arvamuses sarnase, kuid eri moel mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ja selle alakombinatsioonide hindamise käigus leiti, et ehkki Bt-valkude ekspressiooniga kasutusviiside puhul ei ole soovimatut mõju immunsüsteemile kunagi tuvastatud, ei olnud neid võimalik vaadelda toksilisuse uuringutes, mida praegu soovitatakse ja tehakse geneetiliselt muundatud taimede ohutuse hindamiseks EFSAs, sest need ei sisalda selleks eesmärgiks kohaseid katseid (18); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühe EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme poolt vastu võetud vähemuse arvamuses sarnase, kuid eri moel mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ja selle alakombinatsioonide hindamise käigus leiti, et ehkki Bt-valkude ekspressiooniga kasutusviiside puhul ei ole soovimatut mõju immunsüsteemile kunagi tuvastatud, ei olnud neid võimalik vaadelda toksilisuse uuringutes, mida praegu soovitatakse ja tehakse geneetiliselt muundatud taimede ohutuse hindamiseks EFSAs, sest need ei sisalda selleks eesmärgiks kohaseid katseid (18);

| Q. | arvestades, et hiljutine uuring näitab, et seemnete neonikotinoididega töötlemise kiire kasv Ameerika Ühendriikides langeb kokku geneetiliselt muundatud Bt-maisi sagedasema külvamisega (19); arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (20); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hiljutine uuring näitab, et seemnete neonikotinoididega töötlemise kiire kasv Ameerika Ühendriikides langeb kokku geneetiliselt muundatud Bt-maisi sagedasema külvamisega (19); arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (20);

| R. | arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide hindamist geneetiliselt muundatud taimedel ning nende võimalikku koostoimet Bt-valkudega ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide hindamist geneetiliselt muundatud taimedel ning nende võimalikku koostoimet Bt-valkudega ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks;

Ebademokraatlik protsess

| S. | arvestades, et ei määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 12. juulil 2019 toimunud hääletuse ega 16. septembril 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toeta loa andmist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ei määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 12. juulil 2019 toimunud hääletuse ega 16. septembril 2019 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toeta loa andmist;

| T. | arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon võtnud loa andmise otsused vastu ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta ja toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste tegemisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president on sellise tava kui mittedemokraatliku juba mitmel korral hukka mõistnud (21); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon võtnud loa andmise otsused vastu ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta ja toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste tegemisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president on sellise tava kui mittedemokraatliku juba mitmel korral hukka mõistnud (21);

| U. | arvestades, et parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu resolutsioonid, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud geneetiliselt muundatud organismide turuleviimisele (33 resolutsiooni) ning geneetiliselt muundatud organismide kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende geneetiliselt muundatud organismide lubamist; arvestades, et kuigi komisjon tunnistab oma puudujääke demokraatia vallas, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab komisjon siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist, kuigi tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu resolutsioonid, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud geneetiliselt muundatud organismide turuleviimisele (33 resolutsiooni) ning geneetiliselt muundatud organismide kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende geneetiliselt muundatud organismide lubamist; arvestades, et kuigi komisjon tunnistab oma puudujääke demokraatia vallas, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab komisjon siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist, kuigi tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei vasta liidu õigusele, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (22) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrgel tasemel kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma valmisolekut jätkata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011; palub nõukogul kiiremas korras jätkata selle komisjoni ettepanekuga tehtavat tööd; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles peatama kõik GMOde loataotluste kohta tehtud rakendusotsused, kuni loa andmise menetlust on muudetud, et kõrvaldada puudused kehtivas menetluses, mis on osutunud sobimatuks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil võtta tagasi oma ettepanekud GMOde lubamise kohta, kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei esita arvamust – olgu siis kasvatamise või toidus ja söödas kasutamise kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi herbitsiiditolerantsele geneetiliselt muundatud taimele, ilma et oleks täielikult hinnatud täiendavate herbitsiidide, nende metaboliitide ja kaubanduslike valmististega pihustamise jääke neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide kasutamise ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud viljelemiseks liidus või importimiseks liitu toiduks ja söödaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil mitte anda toiduks ega söödaks kasutamiseks importimise luba geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud tolerantseks mõnele herbitsiidile, mille kasutamine ei ole liidus lubatud, käesoleval juhul glufosinaadile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles mitte andma luba mis tahes mitmekordsete transformatsioonide alakombinatsioonidele, kui EFSA ei ole neid taotleja esitatud täielike andmete alusel põhjalikult hinnanud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on täpsemalt seisukohal, et selliste alakombinatsioonide heakskiitmine, mille kohta ei ole esitatud ohutusalaseid andmeid ja mida ei ole veel isegi katsetatud ega loodud, on vastuolus määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud üldiste toidualaste õigusnormide põhimõtetega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub EFSAt üles arendama edasi ja süstemaatiliselt kasutama meetodeid, mis võimaldavad tuvastada mitmekordsete geneetiliselt muundatud transformatsioonide soovimatut mõju, sh seoses Bt-toksiinide adjuvantsete omadustega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Teaduslik arvamus geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioonide (päritolust sõltumatult) hindamise kohta toiduks ja söödaks kasutamisel, importimisel ja töötlemisel määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA Journal 2019; 17(1):5521; https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521

(4)  Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud vastuväited geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele.

(5)  1507 × 59122, mis on lubatud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1110; MON 89034 × MON 88017, mis on lubatud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/2046, ja MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122, mis on lubatud komisjoni rakendusotsusega 2013/650/EL.

(6)  Teaduslik arvamus geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioonide (päritolust sõltumatult) hindamise kohta toiduks ja söödaks kasutamisel, importimisel ja töötlemisel määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA Journal 2019; 17(1):5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521

(7)  Vt EFSA arvamust, lk 10–11.

(8)  G lisa – Liikmesriikide märkused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-00210

(9)  Vt EFSA arvamust, lk 4.

(10)  Vt nt Bonny S, „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid, umbrohi ja taimemürgid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, 2016, 57(1): 31-48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M. „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (geneetiliselt muudetud põllukultuuride mõju petitsiidikasutusele USAs – esimesed 16 aastat), Environmental Sciences Europe, 2012, 24(24), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11)  Komisjoni 28. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/533 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 88, 29.3.2019, lk 28).

(12)  EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, lk 3 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(13)  EFSA review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (EFSA ülevaade glüfosaadi jääkide praeguse piirnormi kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12), 17. mai 2018, lk 12. https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(15)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(16)  Lurquin, P.F.„Production of a toxic metabolite in 2, 4-D-resistant GM crop plants“ (mürgise metaboliidi tootmine 2,4-D-resistentsetes geneetiliselt muundatud põllukultuurides), 3 Biotech, 2016, 6(1):1-4. https://link.springer.com/article/10.1007/s13205-016-0387-9#CR25

(17)  Ülevaate saamiseks vt Rubio Infante, N., & Moreno-Fierros, L. (2016) „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (ülevaade Bacillus thuringiensis Cry toksiinide turvalisuse ja bioloogilise mõju kohta imetajatele), Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5):630-648. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18)  Taotlus EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 3 MIR162 3 1507 3 GA21 maisi ja kolme alakombinatsiooni (päritolust sõltumatult) kohta); EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme J. M. Wali vähemuse arvamus, mai 2018, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, lk 34.

(19)  Douglas, M.R. & Tooker, J.F. „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science & Technology, 2015, 49(8):5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141 g

(20)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(21)  Vt nt Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgu avakõnet, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/25

---

P9_TA(2019)0031

Välisriikide sekkumine valimistesse ja desinformatsioon riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (2019/2810(RSP))

(2021/C 202/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ja 52, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 8, 9, 10, 11, 13, 16 ja 17, ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli, eriti selle artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ja 52, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 8, 9, 10, 11, 13, 16 ja 17, ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli, eriti selle artiklit 3,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artikleid 2, 17, 19, 20 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artikleid 2, 17, 19, 20 ja 25,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2018. aasta teatist „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2018. aasta teatist „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ (COM(2018)0236),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. detsembri 2018. aasta ühisteatist „Väärinfovastane tegevuskava“ (JOIN(2018)0036) ning komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. juuni 2019. aasta ühisaruannet väärinfovastase tegevuskava rakendamise kohta (JOIN(2019)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. detsembri 2018. aasta ühisteatist „Väärinfovastane tegevuskava“ (JOIN(2018)0036) ning komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. juuni 2019. aasta ühisaruannet väärinfovastase tegevuskava rakendamise kohta (JOIN(2019)0012),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. oktoobri 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. oktoobri 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi 15. märtsil 2019 avaldatud uuringut vääriinfo automaatse tõrje kohta (Automated tackling of disinformation) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi 15. märtsil 2019 avaldatud uuringut vääriinfo automaatse tõrje kohta (Automated tackling of disinformation) (1),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2019. aasta resolutsiooni julgeolekuohtude kohta, mis on seotud Hiina järjest suurema tehnoloogilise kohaloluga ELis, ja võimalike ELi tasandi meetmete kohta nende ohtude vähendamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2019. aasta resolutsiooni julgeolekuohtude kohta, mis on seotud Hiina järjest suurema tehnoloogilise kohaloluga ELis, ja võimalike ELi tasandi meetmete kohta nende ohtude vähendamiseks (2),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2019. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Euroopa välisteenistuse järelmeetmete kohta kaks aastat pärast Euroopa Parlamendi raportit, milles käsitleti ELi strateegilist kommunikatsiooni vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2019. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Euroopa välisteenistuse järelmeetmete kohta kaks aastat pärast Euroopa Parlamendi raportit, milles käsitleti ELi strateegilist kommunikatsiooni vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5) ja selle käimasolevat reformi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5) ja selle käimasolevat reformi,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (6),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2019. aasta teatist „Üheksateistkümnes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta“ (COM(2019)0353), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2019. aasta teatist „Üheksateistkümnes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta“ (COM(2019)0353),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kolmandate riikide riiklike ja valitsusväliste osalejate katsed mõjutada otsuste tegemist ELis ja selle liikmesriikides ning avaldada ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele pahatahtliku sekkumise abil survet on osa laiemast suundumusest, mida demokraatlikud riigid kogevad terves maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kolmandate riikide riiklike ja valitsusväliste osalejate katsed mõjutada otsuste tegemist ELis ja selle liikmesriikides ning avaldada ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele pahatahtliku sekkumise abil survet on osa laiemast suundumusest, mida demokraatlikud riigid kogevad terves maailmas;

| B. | arvestades, et välisriikide sekkumine võib toimuda mitmel kujul, sealhulgas sotsiaalmeedias levivate desinformatsioonikampaaniatena, mis püüavad kujundada avalikku arvamust, valimistega seotud elutähtsa taristu vastu suunatud küberrünnakutena ning poliitilisel areenil tegutsejate otsese ja kaudse rahalise toetamisena; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et välisriikide sekkumine võib toimuda mitmel kujul, sealhulgas sotsiaalmeedias levivate desinformatsioonikampaaniatena, mis püüavad kujundada avalikku arvamust, valimistega seotud elutähtsa taristu vastu suunatud küberrünnakutena ning poliitilisel areenil tegutsejate otsese ja kaudse rahalise toetamisena;

| C. | arvestades, et välisriikide sekkumine valimistesse on suur probleem, kuna see kujutab endast tõsist ohtu Euroopa demokraatlikele ühiskondadele ja institutsioonidele, põhiõigustele ja -vabadustele, õigusriigile, julgeolekule, majanduslikule heaolule ja lõppkokkuvõttes ka Euroopa suveräänsusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et välisriikide sekkumine valimistesse on suur probleem, kuna see kujutab endast tõsist ohtu Euroopa demokraatlikele ühiskondadele ja institutsioonidele, põhiõigustele ja -vabadustele, õigusriigile, julgeolekule, majanduslikule heaolule ja lõppkokkuvõttes ka Euroopa suveräänsusele;

| D. | arvestades, et riigid, kes tegelevad välissekkumisega, on ära kasutanud ja väärkasutanud ka inimeste ja majanduste ülemaailmset ühendatust digitaalsete vahendite ja uute tehnoloogiate abil; arvestades, et meediat, eelkõige sotsiaalseid platvorme, saab kergesti ära kasutada väärinfo levitamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riigid, kes tegelevad välissekkumisega, on ära kasutanud ja väärkasutanud ka inimeste ja majanduste ülemaailmset ühendatust digitaalsete vahendite ja uute tehnoloogiate abil; arvestades, et meediat, eelkõige sotsiaalseid platvorme, saab kergesti ära kasutada väärinfo levitamiseks;

| E. | arvestades, et teadlikkust Venemaa desinformatsioonikampaaniatest tuleb suurendada, kuna need on peamised allikad, kust väärinfo Euroopas pärineb; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teadlikkust Venemaa desinformatsioonikampaaniatest tuleb suurendada, kuna need on peamised allikad, kust väärinfo Euroopas pärineb;

| F. | arvestades, et lisaks Venemaale tegelevad pahatahtliku sekkumisega Euroopa avalikesse aruteludesse ka muude kolmandate riikide riiklikud ja valitsusvälised osalejad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lisaks Venemaale tegelevad pahatahtliku sekkumisega Euroopa avalikesse aruteludesse ka muude kolmandate riikide riiklikud ja valitsusvälised osalejad;

| G. | arvestades, et komisjoni 2019. aasta juuni eelanalüüs näitas, et Euroopa Parlamendi valimiste terviklikkuse kaitseks kehtestatud meetmed aitasid piirata välismaiste riiklike ja valitsusväliste osalejate sekkumist 2019. aasta mais toimunud Euroopa Parlamendi valimistesse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni 2019. aasta juuni eelanalüüs näitas, et Euroopa Parlamendi valimiste terviklikkuse kaitseks kehtestatud meetmed aitasid piirata välismaiste riiklike ja valitsusväliste osalejate sekkumist 2019. aasta mais toimunud Euroopa Parlamendi valimistesse;

| H. | arvestades, et EL on edukalt rakendanud mitmeid meetmeid, et leevendada välismõju 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistele ja säilitada nende terviklikkus, sealhulgas koostanud väärinfot käsitleva tegevusjuhendi, loonud varajase hoiatamise süsteemi ja Euroopa valimiskoostöö võrgustiku; arvestades, et komisjon on teatanud kavatsusest võtta nende probleemide lahendamiseks lisameetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on edukalt rakendanud mitmeid meetmeid, et leevendada välismõju 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistele ja säilitada nende terviklikkus, sealhulgas koostanud väärinfot käsitleva tegevusjuhendi, loonud varajase hoiatamise süsteemi ja Euroopa valimiskoostöö võrgustiku; arvestades, et komisjon on teatanud kavatsusest võtta nende probleemide lahendamiseks lisameetmeid;

| I. | arvestades, et EL sõltub suurel määral välisriikide tehnoloogiatest, tarkvarast ja taristust, mis võib muuta selle vastuvõtlikumaks välisriikide sekkumisele valimistesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL sõltub suurel määral välisriikide tehnoloogiatest, tarkvarast ja taristust, mis võib muuta selle vastuvõtlikumaks välisriikide sekkumisele valimistesse;

| J. | arvestades, et pahatahtliku sekkumise ulatus nõuab Euroopalt kooskõlastatud reageerimist, sealhulgas mitut täiendavat tegevussuunda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pahatahtliku sekkumise ulatus nõuab Euroopalt kooskõlastatud reageerimist, sealhulgas mitut täiendavat tegevussuunda;

| K. | arvestades, et vastutus väärinfoga ja välisriikide valimistesse sekkumisega võitlemise eest ei lasu üksnes riigiasutustel, vaid ka interneti- ja sotsiaalmeediaettevõtetel, kes peaksid seetõttu tegema selle eesmärgi saavutamiseks koostööd, kahjustamata samas sõnavabadust ega muutumata erastatud tsensuuriasutusteks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastutus väärinfoga ja välisriikide valimistesse sekkumisega võitlemise eest ei lasu üksnes riigiasutustel, vaid ka interneti- ja sotsiaalmeediaettevõtetel, kes peaksid seetõttu tegema selle eesmärgi saavutamiseks koostööd, kahjustamata samas sõnavabadust ega muutumata erastatud tsensuuriasutusteks;

| L. | arvestades, et mitmest uurimisest on selgunud, et olulisi valimisnorme, eelkõige kehtivaid sätteid kampaania rahastamise läbipaistvuse kohta on rikutud või neist kõrvale hoitud, ning väidetakse, et kolmandate riikide, eriti Venemaa mittetulundusorganisatsioonid on teinud poliitilisi kulutusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitmest uurimisest on selgunud, et olulisi valimisnorme, eelkõige kehtivaid sätteid kampaania rahastamise läbipaistvuse kohta on rikutud või neist kõrvale hoitud, ning väidetakse, et kolmandate riikide, eriti Venemaa mittetulundusorganisatsioonid on teinud poliitilisi kulutusi;

| M. | arvestades, et kõik teated välisriikide sekkumise kohta valimistesse moodustavad kokku süstemaatilise mustri, mida on viimastel aastatel korduvalt esinenud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõik teated välisriikide sekkumise kohta valimistesse moodustavad kokku süstemaatilise mustri, mida on viimastel aastatel korduvalt esinenud;

| N. | arvestades, et enne 2020. aasta lõppu korraldatakse liikmesriikides üle 50 presidendi-, riigi, kohaliku või piirkondliku tasandi valimise; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et enne 2020. aasta lõppu korraldatakse liikmesriikides üle 50 presidendi-, riigi, kohaliku või piirkondliku tasandi valimise;

| 1. | rõhutab, et vastupanuvõimelistes demokraatlikes ühiskondades on sõna- ja väljendusvabadus, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse ning massiteabevahendite mitmekesisus kesksel kohal ning tagavad parima kaitse väärinfo levitamise kampaaniate ja vaenuliku propaganda vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et välisriikide vaenuliku sekkumise ja väärinfo mitmetahulisusele vaatamata on valimistesse sekkumine osa hübriidsõja laiemast strateegiast ning sellele reageerimine on endiselt julgeoleku- ja välispoliitika keskne küsimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab, et välisriikide sekkumine valimistesse õõnestab inimeste õigust otsustada oma riigi valitsemise üle otse või vabalt valitud esindajate kaudu, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning sellise teiste riikide sekkumise puhul on tegemist rahvusvahelise õiguse rikkumisega ka juhul, kui sõjalist jõudu ei kasutata ning territoriaalset terviklikkust või poliitilist sõltumatust ei ohustata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et vabad ja õiglased valimised on demokraatliku protsessi tuum ning nõuab seetõttu, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid selles küsimuses otsustavaid meetmeid, sealhulgas eelseisvas ELi tulevikku käsitlevas arutelus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et pidevalt kerkib esile tõendusmaterjali sekkumise kohta, sageli viitega välisriikide mõjule kõikide suurte riiklike ja Euroopa Parlamendi valimiste eel, kusjuures suur osa sellest sekkumisest on kasulik ELi-vastastele, paremäärmuslikele ja populistlikele kandidaatidele ning on suunatud konkreetsete vähemuste ja vähekaitstud rühmade, sh migrantide, LGBTI-inimeste ja usurühmituste, roma päritolu inimeste, moslemite või moslemiteks peetavate inimeste vastu, et teenida laiemat eesmärki – õõnestada demokraatlike ja võrdväärsete ühiskondade atraktiivsust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks ülemaailmse murettekitava suundumuse, mille puhul paremäärmuslikud rühmad kasutavad sotsiaalmeedia platvormidel ulatuslikult väärinfot; tunneb muret, et selline väärinfo on suurendanud vastuseisu soolisele võrdõiguslikkusele ja LGBTI-inimeste õigustele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks asjaolu, et enamikus liikmesriikides on välismaised annetused poliitilistele erakondadele ja kandidaatidele täielikult või osaliselt keelatud; tuletab murega meelde, et isegi kui seadused seavad poliitilise rahastamise allikatele piirangud, on välismaised osalejad leidnud võimalusi neist kõrvale hoida ja pakkunud toetust oma liitlastele, võttes laenu välispankadest (nt Front Nationaliga seotud 2016. aasta juhtum), sõlmides ostu- ja ärilepinguid (nt ajalehtedes Der Spiegel ja Süddeutsche Zeitung 17. mail 2019 Austria Vabaduspartei vastu esitatud süüdistused ning Buzzfeedis ja L’Espressos 10. juulil 2019 erakonna Lega per Salvini Premier vastu esitatud süüdistused) ning lihtsustades finantstegevust (nt Ühendkuningriigi ajakirjanduses avaldatud andmed kampaania Leave.eu kohta); |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab sügavat muret eelkõige Venemaa propaganda äärmiselt ohtliku olemuse pärast ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles koostama tõhusat ja üksikasjalikku strateegiat, et võidelda Venemaa desinformatsioonistrateegiate vastu kiiresti ja kindlalt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib murega, et idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma poolt alates jaanuarist 2019 Venemaa allikate kohta registreeritud ja dokumenteeritud väärinfo juhtumite arv (998 juhtumit) on rohkem kui kaks korda suurem kui samas ajavahemikus 2018. aastal (434 juhtumit); |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab lisaks teravalt hukka kolmandate riikide riiklike ja valitsusväliste osalejate üha agressiivsema tegevuse, mille eesmärk on õõnestada Euroopa demokraatiate normatiivseid aluseid ja põhimõtteid ning kõigi ELiga ühinevate riikide suveräänsust Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikides, või nende toimimine peatada, samuti mõjutada valimisi ja toetada äärmuslikke liikumisi, võttes arvesse asjaolu, et küberrünnete ulatus kasvab pidevalt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab teenuseosutajate ja -platvormide võetud vabatahtlike meetmete positiivset mõju väärinfo vastu võitlemisele, kaasa arvatud uued reeglid, mille eesmärk on suurendada tegevusjuhendis sotsiaalmeedias esitatava valimisreklaami läbipaistvust, samuti komisjoni ja liikmesriikide poolt eelmisel aastal rakendatud meetmed, ning tuletab neile meelde nende ühist vastutust väärinfo vastase võitluse eest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni, kus ta nõudis pärast Cambridge Analytica skandaali, et Facebook rakendaks mitmesuguseid meetmeid, et vältida sotsiaalse platvormi kasutamist valimistesse sekkumiseks; märgib, et Facebook ei ole enamiku nende taotluste puhul järelmeetmeid võtnud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on arvamusel, et valimistesse sekkumine ühes liikmesriigis mõjutab ELi tervikuna, niivõrd kuivõrd see võib mõjutada ELi institutsioonide koosseisu; on veendunud, et neid ohte ei saa leevendada üksnes riiklikud ametiasutused, kes töötavad omaette, ega üksnes erasektori eneseregulatsioon, vaid selleks on vaja koordineeritud mitmetasandilist ja paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemisviisi; on arvamusel, et nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil tuleks välja töötada õigusraamistik hübriidohtudega, sealhulgas küberrünnete ja väärinfoga tegelemiseks, et võimaldada ELi jõulist reageerimist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab siiski, et välja tuleb töötada tugev ühine Euroopa poliitika, et tegeleda tõhusalt nii välisriikide sekkumise kui ka väärinfo levitamise kampaaniatega kindla ELi teabevahetuse kaudu veebiplatvormide ja teenuseosutajatega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub kõiki asjaosalisi jätkama pingutusi selle nimel, et demokraatlik protsess ja valimised oleksid kaitstud välismaiste riiklike ja valitsusväliste osalejate sekkumise ja manipuleerimise eest; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele parandada juba varases eas kultuuri ja koolituse abil meediapädevust ja kodanikuõpetust, et väärinfo levitamise kampaaniate sihtrühmal oleks võimalik tuvastada erapoolikut teavet; ergutab seetõttu liikmesriike lisama koolide õppekavadesse meediapädevuse erikursused ning töötama välja teavituskampaaniaid, mis on suunatud väärinfo suhtes vastuvõtlikumatele elanikkonnarühmadele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret ELi sõltuvuse pärast välistehnoloogiatest ja riistvarast; rõhutab, et EL peab püüdma suurendada oma suutlikkust, kuna see piirab välismaiste osalejate võimalusi kuritahtlikuks sekkumiseks valimistesse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele luua innovatsioonisõbralik keskkond, mis põhineb turumajanduse põhimõtetel ja põhiõiguste kaitsel, et Euroopa ettevõtjad saaksid realiseerida oma täieliku potentsiaali ja kasutada nende õiguste kaitset konkurentsieelisena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab riikliku ja Euroopa tasandi rahastamist, et tugevdada strateegilise kommunikatsiooni suutlikkust võitluses vaenulike kolmandate isikutega ning vahetada selles valdkonnas teavet ja parimaid tavasid, sealhulgas nii praeguse kui ka 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku raames, muu hulgas programmi „Euroopa horisont“ ja digitaalse Euroopa programmi kaudu; rõhutab, et sellised programmid peaksid sisaldama piisavaid kaitsemeetmeid, et tagada rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste range järgimine, eriti kui rahastatakse kolmandaid riike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab vajadust jätkuvalt toetada ja edendada vastutustundlikku ajakirjandust ja toimetusvastutust nii traditsioonilise kui ka uue meedia puhul, et lahendada probleeme kontrollimata või ühekülgse tendentsliku teabega, mis vähendab kodanike usaldust sõltumatu meedia vastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on toetada avalik-õiguslikku meediat, mis ei sõltu rahaliselt erasektori rahastamisallikatest ning võib seetõttu pakkuda üldsusele kvaliteetset ja erapooletut teavet, tagades ja säilitades samal ajal nende sõltumatuse poliitilisest sekkumisest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab, et toetab Euroopa demokraatia rahastut, mis toetab oma olulise tegevusega organisatsioone, kes võitlevad libauudiste ja väärinfo vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et EL peaks töötama välja praktilised lahendused, et toetada ja tugevdada demokraatlikku, sõltumatut ja mitmekesist meediat ELi naabruses asuvates riikides ja Lääne-Balkani riikides, mis on ELiga ühinemas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et ELi idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma ajakohastataks, andes sellele alalise staatuse Euroopa välisteenistuses ning suurendades olulisel määral selle rahastamist ja töötajate arvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et kuna valimistesse sekkumisest ja väärinfo levitamise kampaaniatest tulenevad riskid on keerukad, on nende riskide tuvastamiseks ja juhtimiseks vaja teha sektoritevahelist koostööd, kuhu oleksid kaasatud pädevad asutused ja sidusrühmad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil liigitada valimistega seotud seadmed elutähtsaks taristuks tagamaks, et rikkumise korral oleks võimalik reageerida kooskõlas küberjulgeoleku direktiiviga (9); |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et märkimisväärne osa sellistest pahatahtlikest sekkumistest kujutab endast Euroopa andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse eeskirjade rikkumist; kutsub riiklikke andmekaitseasutusi üles kasutama täiel määral oma volitusi, et uurida andmekaitse-eeskirjade rikkumisi ning kehtestada hoiatavad sanktsioonid ja karistused; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kordab oma nõuet, et liikmesriigid uuriksid Eurojusti toetusel väidetavat interneti poliitilise ruumi ebaseaduslikku kasutamist välisjõudude poolt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles jätkama välisriikide sekkumise mõju jälgimist kogu Euroopas ja täitma kohustust, mille on pühalikult võtnud ametisseastuv president Ursula von der Leyen, milleks on tegeleda ohtudega, mis tulenevad välisriikide sekkumisest meie Euroopa Parlamendi valimistesse (10); |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjoni järgmisel asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal seada võitlus väärinfo vastu välispoliitika keskseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles hindama võimalikke seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid, mis võivad viia sotsiaalmeediaplatvormide sekkumiseni eesmärgiga süstemaatiliselt märgistada bottide jagatav infosisu, vaadata läbi algoritmid, et muuta need võimalikult erapooletuks, ning sulgeda selliste inimeste kontod, kes on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on suunatud demokraatlike protsesside takistamisele või vihakõne õhutamisele, ohustamata seejuures väljendusvabadust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama avalikke institutsioone, mõttekodasid, valitsusväliseid organisatsioone ja rohujuure tasandi küberaktiviste, kes tegelevad propaganda ja väärinfoga seotud küsimustega, ning andma rahalist toetust ja tuge avalikkuse teadlikkuse suurendamise kampaaniateks, mille eesmärk on suurendada ELi kodanike vastupanuvõimet väärinfole; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, kui oluline on rikkumisest teatajate roll demokraatia ja juhtimise kaitses avalikes huvides teabe avaldamisel; kutsub Euroopa Nõukogu liikmesriikide ametiasutusi üles kehtestama rikkumisest teatamise poliitika ja seda levitama, lähtudes soovituses CM/Rec(2014)6 esitatud 20 põhimõtte järgimisest; tuletab meelde hiljuti vastu võetud direktiivi rikkumisest teatajate kaitse kohta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et EL eraldab 4,175 miljardit eurot meetmetele, mille eesmärk on toetada meediavabadust ja uurivat ajakirjandust, kaasa arvatud reageerimismehhanism ajakirjandus- ja meediavabaduse rikkumiste puhul ning ajakirjanike tegeliku kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et EL saab kaitsta oma demokraatlikke protsesse ainult siis, kui välisriikide autoritaarsest sekkumisest mõeldakse terviklikult ja tegeletakse haavatavustega demokraatliku valitsemistava ja institutsioonide, sealhulgas Euroopa tasandi erakondade kõikides aspektides; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama arutelusid sidusrühmadega ja rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas rahvusvahelistel foorumitel, et parendada hübriidohtude vastu võitlemise meetmeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et NATO ja selle tippkeskused on oluline vahend, mis võimaldab Euroopal tugevdada Atlandi-ülest sidet ja suurendada nii Euroopa kui ka Põhja-Ameerika vastupanu väärinfole; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tegelema Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste välisrahastamise küsimusega, takistamata Euroopa avaliku ruumi loomist, mis ulatub Euroopa Liidust väljapoole, ning algatama arutelu liikmesriikidega, et käsitleda neid küsimusi seoses riigi tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutustega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat, teaduslike tuleviku-uuringute üksus, 15. märts 2019.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0156.

(3)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 58.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0187.

(5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0433.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0514.

(8)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

(10)  „Liit, mis seab kõrgemad sihid. Minu tegevuskava Euroopa jaoks“, Ursula von der Leyen – Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) (2019), https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_en.pdf, lk 21.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/31

---

P9_TA(2019)0032

Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027 ja omavahendid: on aeg täita kodanike ootused

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (2019/2833(RSP))

(2021/C 202/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 310, 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 310, 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsioone järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta (1) ning Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsioone järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta (1) ning Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (4),

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta avaldusi 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kohta: aeg täita kodanike ootused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta avaldusi 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kohta: aeg täita kodanike ootused,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| 1. | kinnitab, et on aeg ELi kodanike ootused täita ning näha ELi poliitiliste kohustuste ja eesmärkide täitmiseks ette vajalikud rahalised vahendid; on kindlalt otsustanud kindlustada tugeva ja usaldusväärse mitmeaastase finantsraamistiku, mille abil saab EL järgmise seitsme aasta jooksul lahendada olulisi probleeme ja saavutada poliitilised eesmärgid; on seisukohal, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistega kinnitati, et parlamendi seisukohad ja roll selles protsessis on õiguspärased; kinnitab, et on valmis lükkama nõukogu seisukoha tagasi seni, kuni selles ei arvestata parlamendi õigustega ega võeta parlamendi seisukohti arvesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab käesoleva resolutsiooni vastu, et kinnitada ja ajakohastada oma volitusi järgmise finantsraamistiku kulu- ja tulupoole läbirääkimiseks; nõuab, et nõukoguga alustataks pikemalt viivitamata läbirääkimisi, et jõuda aegsasti kindla kokkuleppeni, ning rõhutab, et parlament on selleks valmis olnud 2018. aasta novembrist saadik; nõuab, et komisjon esitaks ELi rahastamisprogrammide toetusesaajate kaitsmiseks finantsraamistikuga seotud hädaolukorra kava, mille varal saaks praeguse finantsraamistiku kehtivusaega pikendada, kui järgmist finantsraamistikku õigeks ajaks kokku ei lepita; |
| --- | --- |

2.

Parlamendi kindla seisukoha kinnitamine

| 3. | kinnitab volitusi, mille ta andis oma 14. novembri 2018. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vaheraportis selleks, et rääkida läbi finantsraamistiku summad (programmiti, rubriigiti ja kogusumma), ELi omavahendid, paindlikkussätted, finantsraamistiku muutmine ja horisontaalsed põhimõtted, nt kohustus võtta kõikides järgmise finantsraamistiku meetmetes ja algatustes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, kliimat ja soolist võrdõiguslikkust, ning kavandatud finantsraamistiku määruse ja institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et järgmise finantsraamistiku summa peaks 2018. aasta hindades olema 1 324,1 miljardit eurot, mis moodustab 1,3 % ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulust; rõhutab, et sellise kogusummani jõuti iga üksiku ELi programmi ja poliitikavaldkonna jaoks vajaliku rahasumma hindamise tulemusel; tuletab sellega seoses meelde, et parlament soovib edendada juhtprogramme (nt noorte, teadus- ja uuendustegevuse, keskkonna ja kliimamuutustega seotud ülemineku, taristu, VKEde, digiülemineku ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas), jätta olemasolevatele ELi poliitikavaldkondadele (eelkõige ühtekuuluvus-, põllumajandus- ja kalanduspoliitika) eraldatavad rahasummad reaalväärtuses samaks ning näha lisaülesannete (nt rände-, välistegevuse ja kaitsevaldkonnas) täitmiseks ette lisaraha; on kindlalt veendunud, et Euroopa lisaväärtus tekib sellest, et ELi tasandil koondatakse ressursid tõhususe, solidaarsuse ja üleilmse mõju saavutamiseks; rõhutab sellega seoses, et tulevaste kulutuste puhul tuleb suuremat tähelepanu pöörata tulemustele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et parlament finantsraamistiku kohta nõusolekut ei anna, kui ei lepita kokku, et ELi omavahendite süsteemi reformitakse ning muu hulgas võetakse kasutusele uued omavahendid, mis on ELi peamiste poliitiliste prioriteetidega paremini kooskõlas ja soodustavad nende saavutamist; tuletab meelde, et uute omavahendite otstarve ei ole üksnes vähendada kogurahvatulul põhinevate maksete ülekaalu, vaid ka tagada järgmises finantsraamistikus ELi kulutuste asjakohane rahastamine; kinnitab veel kord oma seisukohta, mis on esitatud finantsraamistiku vaheraportis ja puudutab võimalike uute omavahendite (äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, digiteenuste maks, finantstehingute maks, heitkogustega kauplemise süsteemi tulu, plastimaks ja mehhanism, millega korrigeeritakse imporditavate kaupadega seotud süsinikdioksiidiheite maksustamist) loetelu, kõigi tagasimaksete ja korrektsioonide kaotamist, käibemaksupõhise omavahendi lihtsustamist, liikmesriikidele tollimaksu kogumise eest jäetava tasu vähendamist ning ELi eelarvesse trahvide ja lõivudena muu tulu lisamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab, et tuleb luua uus mehhanism, millega kaitsta ELi eelarvet, kui õigusriigi põhimõtet ei järgita või kui Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused on pidevas ohus ja kui see mõjutab või võib mõjutada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid või liidu finantshuvide kaitset; rõhutab, et sellised meetmed ei tohi mõjutada valitsusüksuste või liikmesriikide kohustust teha lõplikele toetusesaajatele või vahendite saajatele makseid; |
| --- | --- |

6.

Uute algatuste elluviimine pärast Euroopa Parlamendi valimisi

| 7. | peab kiiduväärseks, et ametisseastuv komisjoni president võttis oma kandidatuuri heakskiitmisel juulis 2019 poliitilise kohustuse viia ellu lisaalgatused, ja loodab, et nende eelarvemõju selgitatakse viivitamata; rõhutab, et kõikide uute algatuste – millest mõnda kirjeldati üsna ettenägelikult juba parlamendi vaheraportis – kulu tuleks komisjoni poolt järgmiseks perioodiks esitatud algsete ettepanekute täitmiseks kuluvale summale liita, mille tulemusel tõusevad finantsraamistiku ülemmäärad kõrgemale, kui esialgu kavandatud; loodab seetõttu, et komisjon lisab nende algatuste eelarvemõju ametlikult oma algsesse finantsraamistiku ettepanekusse ning seisab läbirääkimistel, mida nõukoguga hakatakse finantsraamistiku üle pidama, koos parlamendiga vajalike rahasummade kindlustamise eest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et komisjoni uus koosseis esitaks uute vahendite loomise kohta viivitamata seadusandlikud ettepanekud, et nendele eraldatavat rahasummat saaks järgmise finantsraamistiku kokkuleppes arvesse võtta; soovib, et uusi algatusi, mis võidakse teha pärast 2021.–2027. aasta finantsraamistiku vastuvõtmist, rahastatakse uutest assigneeringutest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt selle üle, et ametisseastuv president võttis endale kohustuse taaskäivitada või laiendada mitut tulupoole algatust, millest peaksid edaspidi saama uued omavahendid; kutsub liikmesriike üles kasutama eelkõige võimalust kehtestada mehhanism, millega korrigeeritakse imporditavate kaupadega seotud süsinikdioksiidiheite maksustamist, sest sellega saaks õiglaselt täita inimeste nõudmist võtta kliimamuutustevastases võitluses kindel juhtroll ja tagada rahvusvahelises kaubanduses võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

9.

Kliimamuutustega seotud üleminekul samm edasi

| 10. | kinnitab, et toetab igati kliimamuutuste küsimuse integreerimise põhimõtet; palub komisjonil tagada, et järgmine finantsraamistik oleks täielikult kooskõlas Pariisi kokkuleppega, ja rõhutab, et finantsraamistiku eesmärkide saavutamiseks tuleb teha palju suuremaid poliitilisi ja rahalisi pingutusi ning CO2-neutraalsele majandusele üleminek peab olema õiglane, s.o põhinema kõrgeimal sotsiaalse õigluse kriteeriumil, et kedagi ei jäetaks kõrvale; ootab konkreetset ettepanekut Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, mida on kirjeldatud ametisseastuva komisjoni presidendi poliitilistes suunistes; soovib, et järgmise finantsplaneerimise perioodi eelarvesummad oleksid selle eesmärgiga proportsionaalsed, ja rõhutab, et väiksemas summas finantsraamistik oleks selge tagasiminek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et ELi tasandi ühistel kliimameetmetel on suur lisaväärtus ning seetõttu tuleks ELi eelarve ja kuluprogrammide ajakohastamisel pöörata neile põhitähelepanu; rõhutab seetõttu, et kliima ja bioloogilise mitmekesisuse integreerimisel järgmisse finantsraamistikku tuleb vaheraportis eesmärgiks seatud kulumäärasid tõsta ning see tähendab ka kliima- ja sotsiaalse mõõtme arvesse võtmist kõigi tähtsaimate programmidega seotud otsuste tegemisel ning kogu poliitikatsükli vältel; nõuab sellega seoses ühtlasi, et kliima ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste kindlakstegemiseks ja jälgimiseks kasutataks läbipaistvamat, rangemat ja põhjalikumat meetodit, mis hõlmab reformitud tulemuslikkusnäitajaid, ning et välditaks kahjulike meetmete rahalist toetamist ning jälgitaks, kuidas kliimaküsimuste integreerimine mõjutab kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist keskmises ja pikas perspektiivis; nõuab, et parlamendil lubataks meetodi väljatöötamisest igati osa võtta; |
| --- | --- |

11.

Institutsioonidevaheliste läbirääkimiste viivitamatu alustamine

| 12. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 5 on sätestatud, et kolm ELi institutsiooni võtavad kogu mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise menetluse jooksul kõik vajalikud meetmed vastuvõtmise hõlbustamiseks; rõhutab, et parlament on peaaegu aasta aega olnud valmis läbi rääkima kõiki finantsraamistiku ja omavahendite paketi aspekte, kuid nõukogu ei ole siiani nõustunud osalema üheski sisulises kõneluses, mis oleksid põhjalikumad kui üldasjade nõukogu raames antavad lühikesed ja formaalsed ülevaated; on seisukohal, et nii põgusat suhtlust ei saa pidada rahuldavaks institutsioonidevaheliseks koostööks ja see ei ole aluslepingu sõnaselge nõudega kooskõlas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab seetõttu, et institutsioonid hakkaksid finantsraamistiku ja omavahendite teemal viivitamata sisukamaid kõnelusi pidama, et valmistuda tegelikeks läbirääkimisteks, ning kutsub nõukogu üles võtma läbirääkimisvolitused viivitamata vastu; on seisukohal, et parlamendi nõusoleku kindlustamiseks peaks nõukogu võtma parlamendi seisukohti arvesse juba oma seisukoha sõnastamisel; loodab seetõttu, et nõukogu eesistujariik ja komisjon tutvustavad ja selgitavad üldasjade nõukogule parlamendi seisukohti, ning nõuab, et parlamendi läbirääkimismeeskond oleks kohal kõikidel nõukogu mitteametlikel kohtumistel, kus finantsraamistikku arutatakse; rõhutab, et tuleb jätkata spetsiaalseid kolmepoolseid kohtumisi, millega süvendada arutelu finantsraamistiku ja omavahendite ettepanekute eri aspektide üle ja mis peaksid nõukogu ülevaateid täiendama; loodab peale selle, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 324 hakatakse korraldama kõrgetasemelisi kohtumisi parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ning komisjoni presidendi vahel; |
| --- | --- |

13.

Parlamendi õiguste kaitsmine

| 14. | võtab teadmiseks meetodi, mida nõukogu kasutab finantsraamistiku läbirääkimispakettide ettevalmistamiseks; suhtub sellesse aga ettevaatusega, sest sellega püütakse anda Euroopa Ülemkogule ülekaalukas roll võtta järgmise finantsraamistiku mitme aspekti kohta vastu tagasivõtmatuid otsuseid, nagu seda tehti kehtiva finantsraamistiku menetlemisel; rõhutab, et parlament ei kavatse Euroopa Ülemkogu otsust lihtsalt kuulekalt heaks kiita, ning on valmis oma nõusolekut mitte andma, kuni saavutatakse rahuldav kokkulepe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab, et läbirääkimispaketid ei sisalda mitte ainult finantsraamistiku määruse elemente, mille kohta parlament peab andma oma nõusoleku, vaid ka palju seadusandlikke sätteid, mis on seotud ELi valdkondliku poliitikaga, mille üle otsustatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt; on seetõttu seisukohal, et läbirääkimispaketid ei tähenda enamat kui nõukogusisest menetlust, mis ei tohi mingil juhul takistada parlamendil pidamast finantsraamistiku paketi kõigi elementide ja valdkondlike õigusaktide üle sisukaid läbirääkimisi; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu alustaks parlamendiga läbirääkimisi uusi ELi programme käsitlevate valdkondlike õigusaktide kõigi aspektide ja õigusriigi põhimõtte ettepaneku üle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu järeldused on poliitilised ning Euroopa Liidu lepingu artikli 15 lõikega 1 on Euroopa Ülemkogul keelatud täita seadusandlikke ülesandeid; kutsub seetõttu Euroopa Ülemkogu üles mitte võtma finantsraamistiku läbirääkimispaketi alusel vastu üksikasjalikke ja väidetavalt siduvaid järeldusi, sest see tähendaks otsest sekkumist seadusandlusesse; loodab, et ausa vahendaja ja aluslepingute täitmise järelevalvajana tegutsev komisjon toetab parlamenti seadusandlike volituste teostamisel nii nõusolekumenetluse kui ka seadusandliku tavamenetluse raames; |
| --- | --- |

16.

ELi programmidest toetuse saajate kaitsmiseks finantsraamistikuga seotud hädaolukorra kava kehtestamine

| 17. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu on poliitilise otsuse tähtaega mitu korda edasi lükanud; kardab, et kui nõukogu ja Euroopa Ülemkogu lükkavad tähtaega parlamenti kaasamata veel mitu korda edasi, tekib selge oht, et keerukaid läbirääkimisi ei jõuta kehtiva finantsraamistiku lõpuks tulemuslikult lõpule viia; tuletab meelde, et kuna kehtiv finantsraamistik võeti vastu hilja, tekkisid ELi programmide alustamisel tagasilöögid, nagu see on olnud ka varem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et juhuks kui uut finantsraamistikku õigeks ajaks vastu ei võeta, on ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 4 ette nähtud kaitsemeede, mille kohaselt võib kehtiva finantsraamistiku viimase aasta piirmäärasid ja muid sätteid ajutiselt pikendada; tunneb aga muret selle pärast, et kaitsemeetme rakendamine võib nurjuda praktilise valmisoleku puudumise ja teatavate praeguste ELi programmide puhul kehtiva lõpptähtaja tõttu; hoiatab sellega seoses ELi programmide lõpetamise eest ja kinnitab, et ei kavatse lasta end sundida ajasurve tõttu heaks kiitma halba kokkulepet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon hakkaks viivitamata koostama finantsraamistiku jaoks hädaolukorra kava, millega kaitsta toetusesaajaid ning tagada järjepidev rahastamine, kui praegust finantsraamistikku on vaja pikendada; palub, et kava esitataks ametlikult 2020. aasta alguses, et nõukogu ja parlament saaksid selle kiiresti vastu võtta; nõuab, et kava sisaldaks horisontaalse õigusakti ettepanekut, millega tühistatakse asjaomastes programmides sätestatud lõpptähtaeg, sest sellega tagataks kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikega 4, ning et kava sisaldaks ka praktilist korraldust puudutavaid sätted, eelkõige jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate meetmete jätkamise kohta; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT C 162, 10.5.2019, lk 51.

(2)  ELT C 162, 10.5.2019, lk 71.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0226.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0449.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/35

---

P9_TA(2019)0033

Euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (2019/2111(INI))

(2021/C 202/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 3 ja 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 3 ja 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 174 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 174 ja 349,

| — | võttes arvesse 13. aprillil 2016. aastal Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprillil 2016. aastal Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (1),

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, eelkõige selle IV jaotist (Solidaarsus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, eelkõige selle IV jaotist (Solidaarsus),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 1., 3., 4., 5., 8., 10. ja 13. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 1., 3., 4., 5., 8., 10. ja 13. eesmärki,

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta sotsiaalsete investeeringute paketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta sotsiaalsete investeeringute paketti,

| — | võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2018. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2018. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuni 2019. aasta teatist „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust – Euroopa Komisjoni panus 21. juuni 2019. aasta euroala tippkohtumisele“ (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuni 2019. aasta teatist „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust – Euroopa Komisjoni panus 21. juuni 2019. aasta euroala tippkohtumisele“ (COM(2019)0279),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2019. aasta teatist „2019. aasta Euroopa poolaasta: riigipõhised soovitused“ (COM(2019)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2019. aasta teatist „2019. aasta Euroopa poolaasta: riigipõhised soovitused“ (COM(2019)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2019. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2019)0151) ja parlamendi 4. aprilli 2019. aasta sellekohast seisukohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2019. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2019)0151) ja parlamendi 4. aprilli 2019. aasta sellekohast seisukohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta teatist „2019. aasta majanduskasvu analüüs: üleilmse ebakindluse tingimustes on vaja tugevamat Euroopat“ (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta teatist „2019. aasta majanduskasvu analüüs: üleilmse ebakindluse tingimustes on vaja tugevamat Euroopat“ (COM(2018)0770),

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 15. märtsil 2019. aastal vastu võetud ühist tööhõivearuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 15. märtsil 2019. aastal vastu võetud ühist tööhõivearuannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2018)0759),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta aruannet „Häiremehhanismi aruanne 2019“ (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta aruannet „Häiremehhanismi aruanne 2019“ (COM(2018)0758),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta teatist „2019. aasta eelarvekavad: üldine hinnang“ (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2018. aasta teatist „2019. aasta eelarvekavad: üldine hinnang“ (COM(2018)0807),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2017)0677) ja parlamendi 19. aprilli 2018. aasta sellekohast seisukohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2017)0677) ja parlamendi 19. aprilli 2018. aasta sellekohast seisukohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu 13. märtsi 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu 13. märtsi 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (COM(2018)0132),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. aprilli 2011. aasta teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ (COM(2011)0173) ning sellele järgnenud rakendamis- ja hindamisaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. aprilli 2011. aasta teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ (COM(2011)0173) ning sellele järgnenud rakendamis- ja hindamisaruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (7),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. aprilli 2017. aasta töödokumenti, milles tehakse kokkuvõte 2013. aasta soovituse „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ tulemustest (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. aprilli 2017. aasta töödokumenti, milles tehakse kokkuvõte 2013. aasta soovituse „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ tulemustest (SWD(2017)0258),

| — | võttes arvesse komisjoni strateegilist soolise võrdõiguslikkuse kava 2016–2019 ja Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti 2011–2020 ning nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi selle pakti kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni strateegilist soolise võrdõiguslikkuse kava 2016–2019 ja Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti 2011–2020 ning nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi selle pakti kohta (8),

| — | võttes arvesse 2002. aastal Barcelonas kokku lepitud lapsehoiuteenuste eesmärke, mille kohaselt sooviti 2010. aastaks võimaldada lapsehoiuteenuseid vähemalt 90 %-le kolmeaastastest ja vanematest lastest, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka, ja vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aastal Barcelonas kokku lepitud lapsehoiuteenuste eesmärke, mille kohaselt sooviti 2010. aastaks võimaldada lapsehoiuteenuseid vähemalt 90 %-le kolmeaastastest ja vanematest lastest, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka, ja vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Euroopa investeeringute tugevdamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi teine etapp ning uus Euroopa välisinvesteeringute kava“ (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Euroopa investeeringute tugevdamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi teine etapp ning uus Euroopa välisinvesteeringute kava“ (COM(2016)0581),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (COM(2016)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356),

| — | võttes arvesse ringmajanduse paketti (direktiivid (EL) 2018/849 (9), (EL) 2018/850 (10), (EL) 2018/851 (11) ja (EL) 2018/852 (12)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ringmajanduse paketti (direktiivid (EL) 2018/849 (9), (EL) 2018/850 (10), (EL) 2018/851 (11) ja (EL) 2018/852 (12)),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerib taas. Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerib taas. Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2016. aasta teatist Euroopa sotsiaalõiguste teemalise arutelu käivitamise kohta (COM(2016)0127) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2016. aasta teatist Euroopa sotsiaalõiguste teemalise arutelu käivitamise kohta (COM(2016)0127) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta valget raamatut „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta valget raamatut „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2019. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2019. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (16),

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ebavõrdsusevastase võitluse kohta töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ebavõrdsusevastase võitluse kohta töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks (17),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (23),

| — | võttes arvesse OECD ja Euroopa Komisjoni algatust „State of Health in the EU“ (24) (Tervise olukord ELis) ja sellega seotud aruannet „Health at a glance: Europe 2018“ (25) (Euroopa tervishoiu ülevaade 2018. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD ja Euroopa Komisjoni algatust „State of Health in the EU“ (24) (Tervise olukord ELis) ja sellega seotud aruannet „Health at a glance: Europe 2018“ (25) (Euroopa tervishoiu ülevaade 2018. aastal),

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet pensionide piisavuse ning vanemaealiste inimeste sissetulekute praeguse ja tulevase piisavuse kohta ELis, mis avaldati 26. aprillil 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet pensionide piisavuse ning vanemaealiste inimeste sissetulekute praeguse ja tulevase piisavuse kohta ELis, mis avaldati 26. aprillil 2018. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet rahvastiku vananemise ning majandus- ja eelarveprognooside kohta ELi liikmesriikides (2016–2070), mis avaldati 28. mail 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet rahvastiku vananemise ning majandus- ja eelarveprognooside kohta ELi liikmesriikides (2016–2070), mis avaldati 28. mail 2018. aastal,

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja 2014. aastal käivitatud Torino protsessi, mille eesmärk on tugevdada Euroopa sotsiaalharta lepingusüsteemi Euroopa Nõukogus ja selle suhetes Euroopa Liidu õigusega (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja 2014. aastal käivitatud Torino protsessi, mille eesmärk on tugevdada Euroopa sotsiaalharta lepingusüsteemi Euroopa Nõukogus ja selle suhetes Euroopa Liidu õigusega (26),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (27),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta septembri lõppjäreldusi seoses Euroopa Liidu 2014. aasta juunis komiteele esitatud esialgse aruandega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta septembri lõppjäreldusi seoses Euroopa Liidu 2014. aasta juunis komiteele esitatud esialgse aruandega,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (võrdse kohtlemise direktiiv) (28) ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu (1992) artiklit 141, mis puudutab võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (võrdse kohtlemise direktiiv) (28) ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu (1992) artiklit 141, mis puudutab võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet,

| — | võttes arvesse komisjoni strateegilist soolise võrdõiguslikkuse kava 2016–2019, mille põhiprioriteet on pensionilõhe vähendamine, ja komisjoni 2018. aasta aruannet pensionide piisavuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni strateegilist soolise võrdõiguslikkuse kava 2016–2019, mille põhiprioriteet on pensionilõhe vähendamine, ja komisjoni 2018. aasta aruannet pensionide piisavuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi noortestrateegiat aastateks 2019–2027, mis põhineb nõukogu 26. novembri 2018. aasta resolutsioonil, ning strateegia „Euroopa 2020“ eesmärki vähendada haridustee poolelijätnute osakaalu alla 10 %; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi noortestrateegiat aastateks 2019–2027, mis põhineb nõukogu 26. novembri 2018. aasta resolutsioonil, ning strateegia „Euroopa 2020“ eesmärki vähendada haridustee poolelijätnute osakaalu alla 10 %;

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta aprilli eriaruannet nr 5/2017 pealkirjaga „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta aprilli eriaruannet nr 5/2017 pealkirjaga „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“,

| — | võttes arvesse OECD 2018. ja 2019. aasta tööhõiveprognoose, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2018. ja 2019. aasta tööhõiveprognoose,

| — | võttes arvesse Euroopa ligipääsetavuse akti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ligipääsetavuse akti,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 2019. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 2019. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2019/C 136/01),

| — | võttes arvesse komisjoni 2019. aasta ülevaadet tööhõive ja sotsiaalarengu kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2019. aasta ülevaadet tööhõive ja sotsiaalarengu kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse komisjoni 2019. aasta palgavaesuse aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2019. aasta palgavaesuse aruannet,

| — | võttes arvesse nõukogu 2018. aasta soovitust, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2018. aasta soovitust, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (29),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0016/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0016/2019),

| A. | arvestades, et ELi tööturutingimused on jätkuvalt paranemas, peamiselt tänu rahvusvahelise majanduskeskkonna pikaaegsest positiivsena püsimisest; arvestades, et tööhõive määr on pidevalt suurenenud ja jõudis 2018. aasta viimases kvartalis 73,5 %-ni, kusjuures 240,7 miljonit inimest töötab, mis on rekordiline tase; arvestades, et euroala tööhõive määr on kasvanud 66,5 %-lt 2017. aastal 67,4 %-ni 2018. aastal; arvestades, et eri liikmesriikide, piirkondade ja elanikkonnarühmade tööhõive määr on endiselt väga erinev; arvestades, et tööhõive määra kasv on aeglustunud, ja arvestades, et see suundumus oodatavalt jätkub; arvestades, et sama dünaamika jätkudes jõuab tööhõive määr 2020. aastal 74,3 %-ni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi tööturutingimused on jätkuvalt paranemas, peamiselt tänu rahvusvahelise majanduskeskkonna pikaaegsest positiivsena püsimisest; arvestades, et tööhõive määr on pidevalt suurenenud ja jõudis 2018. aasta viimases kvartalis 73,5 %-ni, kusjuures 240,7 miljonit inimest töötab, mis on rekordiline tase; arvestades, et euroala tööhõive määr on kasvanud 66,5 %-lt 2017. aastal 67,4 %-ni 2018. aastal; arvestades, et eri liikmesriikide, piirkondade ja elanikkonnarühmade tööhõive määr on endiselt väga erinev; arvestades, et tööhõive määra kasv on aeglustunud, ja arvestades, et see suundumus oodatavalt jätkub; arvestades, et sama dünaamika jätkudes jõuab tööhõive määr 2020. aastal 74,3 %-ni;

| B. | arvestades, et endiselt on teravalt päevakorral pikaajalised probleemid, nagu elanikkonna vananemine, digiüleminek ja selle mõju tööle, kliimamuutused ja loodusvarade mittesäästev kasutamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et endiselt on teravalt päevakorral pikaajalised probleemid, nagu elanikkonna vananemine, digiüleminek ja selle mõju tööle, kliimamuutused ja loodusvarade mittesäästev kasutamine;

| C. | arvestades, et üle 55-aastaste töötajate hulgas on tööhõive määr tugevasti kasvanud; arvestades, et 2018. aastal oli 55- kuni 64-aastaste töötajate tööhõive määr euroalas 58,8 %, mis oli endiselt keskmisest madalam; arvestades, et selle vanuserühma naiste tööhõive määr on madalam ehk 52,9 %; arvestades, et demograafilised prognoosid ennustavad vanemate töötajate arvu kasvu; arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad pensioni-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üle 55-aastaste töötajate hulgas on tööhõive määr tugevasti kasvanud; arvestades, et 2018. aastal oli 55- kuni 64-aastaste töötajate tööhõive määr euroalas 58,8 %, mis oli endiselt keskmisest madalam; arvestades, et selle vanuserühma naiste tööhõive määr on madalam ehk 52,9 %; arvestades, et demograafilised prognoosid ennustavad vanemate töötajate arvu kasvu; arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad pensioni-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteeme;

| D. | arvestades, et on vaja tõhusat poliitikat, et hõlmata mitmesuguseid tööhõivevorme ja piisavalt kaitsta töötajaid väärkohtlemise, diskrimineerimise ja vaesuse eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on vaja tõhusat poliitikat, et hõlmata mitmesuguseid tööhõivevorme ja piisavalt kaitsta töötajaid väärkohtlemise, diskrimineerimise ja vaesuse eest;

| E. | arvestades, et palgavaesed moodustavad märkimisväärse osa tööga hõivatud inimestest; arvestades, et 2017. aastal ohustas vaesus 9,4 % töötajatest ning ligikaudu 20,5 miljonit töötajat elas vaesusriskiga leibkonnas; arvestades, et teatavate elanikkonnarühmade, eelkõige osalise tööajaga töötavate inimeste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ajutiste töötajate, nooremate, madalama haridustasemega inimeste ja üksikvanemate hulgas on oht olla palgavaene oluliselt suurem ning mõnedel juhtudel on see oht viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et palgavaesed moodustavad märkimisväärse osa tööga hõivatud inimestest; arvestades, et 2017. aastal ohustas vaesus 9,4 % töötajatest ning ligikaudu 20,5 miljonit töötajat elas vaesusriskiga leibkonnas; arvestades, et teatavate elanikkonnarühmade, eelkõige osalise tööajaga töötavate inimeste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ajutiste töötajate, nooremate, madalama haridustasemega inimeste ja üksikvanemate hulgas on oht olla palgavaene oluliselt suurem ning mõnedel juhtudel on see oht viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud;

| F. | arvestades, et sooline erinevus tööhõives oli 2018. aastal 11,6 protsenti, mis ei ole pärast 2013. aastat peaaegu üldse muutunud; arvestades, et kogu ELis teenivad naised meestest keskmiselt 16 % vähem, kuigi see on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et 65- kuni 79-aastaste pensionäride sooline pensionilõhe on ELi 28 liikmesriigis ligikaudu 37,2 %; arvestades, et hoolduskohustused jagunevad ELis naiste ja meeste vahel ikka veel ebavõrdselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sooline erinevus tööhõives oli 2018. aastal 11,6 protsenti, mis ei ole pärast 2013. aastat peaaegu üldse muutunud; arvestades, et kogu ELis teenivad naised meestest keskmiselt 16 % vähem, kuigi see on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et 65- kuni 79-aastaste pensionäride sooline pensionilõhe on ELi 28 liikmesriigis ligikaudu 37,2 %; arvestades, et hoolduskohustused jagunevad ELis naiste ja meeste vahel ikka veel ebavõrdselt;

| G. | arvestades, et põhivastutus noorte töötusega võitlemise eest lasub liikmesriikidel, kes peavad välja töötama ja rakendama tööturgu reguleerivaid raamistikke, haridus- ja koolitussüsteeme ning aktiivset tööturupoliitikat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhivastutus noorte töötusega võitlemise eest lasub liikmesriikidel, kes peavad välja töötama ja rakendama tööturgu reguleerivaid raamistikke, haridus- ja koolitussüsteeme ning aktiivset tööturupoliitikat;

| H. | arvestades, et töötundide koguarv on alates 2013. aastast pidevalt, kuigi aeglaselt kasvanud; arvestades, et püsiva ja täistööajaga tööhõive määr kasvab jätkuvalt, samal ajal kui osalise tööajaga tööhõive määr vähenes 2018. aastal; arvestades, et osalise tööajaga töötavate inimeste osakaal ELis suurenes 15 %-lt 2002. aastal 19 %-ni 2017. aastal; arvestades, et osalise tööajaga töötas 2017. aastal ELis palju rohkem naisi (31 %) kui mehi (8 %); arvestades, et mittevabatahtlikult osalise tööajaga töötajate arv on endiselt väga suur ja see puudutab 1,3 miljonit inimest rohkem kui 2018. aastal; arvestades, et ajutiste töötajate osakaal ELis suurenes 11 %-lt 2002. aastal 13 %-ni 2017. aastal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et töötundide koguarv on alates 2013. aastast pidevalt, kuigi aeglaselt kasvanud; arvestades, et püsiva ja täistööajaga tööhõive määr kasvab jätkuvalt, samal ajal kui osalise tööajaga tööhõive määr vähenes 2018. aastal; arvestades, et osalise tööajaga töötavate inimeste osakaal ELis suurenes 15 %-lt 2002. aastal 19 %-ni 2017. aastal; arvestades, et osalise tööajaga töötas 2017. aastal ELis palju rohkem naisi (31 %) kui mehi (8 %); arvestades, et mittevabatahtlikult osalise tööajaga töötajate arv on endiselt väga suur ja see puudutab 1,3 miljonit inimest rohkem kui 2018. aastal; arvestades, et ajutiste töötajate osakaal ELis suurenes 11 %-lt 2002. aastal 13 %-ni 2017. aastal;

| I. | arvestades, et mõne liikmesriigi tööturul esineb selliseid struktuurseid probleeme nagu vähene osalemine ning oskuste ja kvalifikatsioonide nõudlusele mittevastavus; arvestades, et tööturu nõudlusele vastamiseks on aina rohkem vaja konkreetseid meetmeid, et integreerida ja taasintegreerida mitteaktiivset tööjõudu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõne liikmesriigi tööturul esineb selliseid struktuurseid probleeme nagu vähene osalemine ning oskuste ja kvalifikatsioonide nõudlusele mittevastavus; arvestades, et tööturu nõudlusele vastamiseks on aina rohkem vaja konkreetseid meetmeid, et integreerida ja taasintegreerida mitteaktiivset tööjõudu;

| J. | arvestades, et töötuse määr kahanes 2019. aasta juunis ELis 6,3 %-le ja euroalal 7,5 %-le; arvestades, et see vähenes kõigis vanuserühmades nii meeste kui ka naiste hulgas; arvestades, et liikmesriikide näitajate vahel püsivad suured erinevused ning töötuse määrade erinevus riigiti ja piirkonniti on alates 2017. aastast suurenenud; arvestades, et noorte töötus on endiselt lubamatult suur – aprillis 2019 oli see 14,2 % (2018. aastal ELis keskmiselt 15,2 % ja euroalal 16,9 %), kuid see on väiksem kui 2008. aasta kriisieelne tase; arvestades, et erinevused liikmesriikide vahel on väga suured; arvestades, et keskmiselt on iga teine töötu tööotsija olnud ilma tööta rohkem kui 12 kuud ja pikaajalise töötuse määr (3,8 %) on jätkuvalt kõrgem kriisieelsest tasemest, mis oli 2,9 %; arvestades, et puudega inimeste seas on töötuse määr jätkuvalt eriti kõrge; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töötuse määr kahanes 2019. aasta juunis ELis 6,3 %-le ja euroalal 7,5 %-le; arvestades, et see vähenes kõigis vanuserühmades nii meeste kui ka naiste hulgas; arvestades, et liikmesriikide näitajate vahel püsivad suured erinevused ning töötuse määrade erinevus riigiti ja piirkonniti on alates 2017. aastast suurenenud; arvestades, et noorte töötus on endiselt lubamatult suur – aprillis 2019 oli see 14,2 % (2018. aastal ELis keskmiselt 15,2 % ja euroalal 16,9 %), kuid see on väiksem kui 2008. aasta kriisieelne tase; arvestades, et erinevused liikmesriikide vahel on väga suured; arvestades, et keskmiselt on iga teine töötu tööotsija olnud ilma tööta rohkem kui 12 kuud ja pikaajalise töötuse määr (3,8 %) on jätkuvalt kõrgem kriisieelsest tasemest, mis oli 2,9 %; arvestades, et puudega inimeste seas on töötuse määr jätkuvalt eriti kõrge;

| K. | arvestades, et Eurostati andmetel oli 2017. aastal ELi 28 liikmesriigis 8,973 miljonit alahõivatud osalise tööajaga töötajat; arvestades, et lisaks sellele olid 8,127 miljonit inimest töö seisukohast kättesaadavad, kuid ei otsinud tööd, ning veel 2,289 miljonit inimest otsisid tööd, kuid ei saanud lähiajal tööle asuda; arvestades, et kokkuvõttes tähendab see seda, et 2017. aastal olid 19,389 miljonit inimest ELi 28 liikmesriigis töötutega sarnases olukorras, ilma et neid oleks võetud arvesse kui töötuid, ja neid, keda arvestati töötutena, oli peaaegu sama suur arv (18,776 miljonit); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Eurostati andmetel oli 2017. aastal ELi 28 liikmesriigis 8,973 miljonit alahõivatud osalise tööajaga töötajat; arvestades, et lisaks sellele olid 8,127 miljonit inimest töö seisukohast kättesaadavad, kuid ei otsinud tööd, ning veel 2,289 miljonit inimest otsisid tööd, kuid ei saanud lähiajal tööle asuda; arvestades, et kokkuvõttes tähendab see seda, et 2017. aastal olid 19,389 miljonit inimest ELi 28 liikmesriigis töötutega sarnases olukorras, ilma et neid oleks võetud arvesse kui töötuid, ja neid, keda arvestati töötutena, oli peaaegu sama suur arv (18,776 miljonit);

| L. | arvestades, et tööturu horisontaalne ja vertikaalne killustatus ning palgavaesus püsib ja mõjutab eelkõige naisi, väheste oskustega töötajaid, noori ja eakaid ning puudega inimesi, rahvus-, keele-, etnilisi ja seksuaalvähemusi ning sisserändaja taustaga inimesi; arvestades, et 2016. aastal oli puudega inimeste tööhõive määr 48,1 % ehk palju madalam kui keskmine tööhõive määr; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tööturu horisontaalne ja vertikaalne killustatus ning palgavaesus püsib ja mõjutab eelkõige naisi, väheste oskustega töötajaid, noori ja eakaid ning puudega inimesi, rahvus-, keele-, etnilisi ja seksuaalvähemusi ning sisserändaja taustaga inimesi; arvestades, et 2016. aastal oli puudega inimeste tööhõive määr 48,1 % ehk palju madalam kui keskmine tööhõive määr;

| M. | arvestades, et pikaajaline töötus mõjutab ebaproportsionaalselt noori, üksikvanemaid, mitteametlikke hooldajaid, pikaajalise haiguse, puude või terviseprobleemidega inimesi, sisserändajaid ning rahvus- ja usuvähemustesse kuuluvaid inimesi, kes seisavad jätkuvalt silmitsi takistustega tööturule juurdepääsul ja diskrimineerimisega tööhõive kõikides etappides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pikaajaline töötus mõjutab ebaproportsionaalselt noori, üksikvanemaid, mitteametlikke hooldajaid, pikaajalise haiguse, puude või terviseprobleemidega inimesi, sisserändajaid ning rahvus- ja usuvähemustesse kuuluvaid inimesi, kes seisavad jätkuvalt silmitsi takistustega tööturule juurdepääsul ja diskrimineerimisega tööhõive kõikides etappides;

| N. | arvestades, et kvaliteetne tööhõive on oluline tegur võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; arvestades, et on vaja jõuda kõigi ühiskonnaliikmeteni, kes on tööturust kõige kaugemal ning keda ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kvaliteetne tööhõive on oluline tegur võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; arvestades, et on vaja jõuda kõigi ühiskonnaliikmeteni, kes on tööturust kõige kaugemal ning keda ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus;

| O. | arvestades, et kasvab täitmata töökohtade määr ning tööjõu nõudluse ja pakkumise erinevus on paljudes liikmesriikides endiselt tähtis töötuse põhjus; arvestades, et oskuste ja nõudluse struktuurne tasakaalustamatus ja oskuste puudus mõjutab paljusid valdkondi, näiteks IKT sektorit, kus spetsialistide nõudluse ja pakkumise erinevus ELis kasvab 2020. aastaks ilmselt ligi 500 000 inimeseni; arvestades, et üheaegselt murega oskuste nappuse ja lünklikkuse pärast on umbes 39 % ELi töötajatest ELis sunnitud töötama madala kvalifikatsiooniga töökohtadel, mille jaoks nad on ülekvalifitseeritud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kasvab täitmata töökohtade määr ning tööjõu nõudluse ja pakkumise erinevus on paljudes liikmesriikides endiselt tähtis töötuse põhjus; arvestades, et oskuste ja nõudluse struktuurne tasakaalustamatus ja oskuste puudus mõjutab paljusid valdkondi, näiteks IKT sektorit, kus spetsialistide nõudluse ja pakkumise erinevus ELis kasvab 2020. aastaks ilmselt ligi 500 000 inimeseni; arvestades, et üheaegselt murega oskuste nappuse ja lünklikkuse pärast on umbes 39 % ELi töötajatest ELis sunnitud töötama madala kvalifikatsiooniga töökohtadel, mille jaoks nad on ülekvalifitseeritud;

| P. | arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) hinnangul vastas 2017. aastal oskuste jaotus tööjõu hulgas üldiselt tööturu kvalifikatsiooninõuetele, tööjõu pakkumine ületas nõudluse kõigi kvalifikatsiooniliikide osas ja erinevus oli eriti suur madala ja keskmise kvalifikatsioonitaseme puhul; arvestades, et oskustööjõu nõudlus tõenäoliselt kasvab ning Cedefopi viimased prognoosid näitavad, et aastatel 2017–2025 luuakse rohkem kui 13 miljonit kõrget haridustaset nõudvat töökohta, samas kui madala kvalifikatsiooniga töökohti jääb ligi 6 miljoni võrra vähemaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) hinnangul vastas 2017. aastal oskuste jaotus tööjõu hulgas üldiselt tööturu kvalifikatsiooninõuetele, tööjõu pakkumine ületas nõudluse kõigi kvalifikatsiooniliikide osas ja erinevus oli eriti suur madala ja keskmise kvalifikatsioonitaseme puhul; arvestades, et oskustööjõu nõudlus tõenäoliselt kasvab ning Cedefopi viimased prognoosid näitavad, et aastatel 2017–2025 luuakse rohkem kui 13 miljonit kõrget haridustaset nõudvat töökohta, samas kui madala kvalifikatsiooniga töökohti jääb ligi 6 miljoni võrra vähemaks;

| Q. | arvestades, et Cedefopi prognooside kohaselt kasvab kuni 2025. aastani nii kvalifitseeritud tööjõu nõudlus kui ka pakkumine; arvestades, et kvalifitseeritud tööjõu pakkumine peaks siiski kasvama nõudlusest mõnevõrra kiiremini ning näiteks üksnes alg- või madalama keskharidusega töötajate osakaal ilmselt kahaneb 20,2 %-lt 2017. aastal 16,8 %-le 2025. aastal; arvestades, et madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade osakaal eeldatavasti väheneb 18,4 %-lt 15,4 %-le, kuid see areng ei hoia ära võimalikke oskuste mittevastavusi, näiteks ülekvalifitseeritust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Cedefopi prognooside kohaselt kasvab kuni 2025. aastani nii kvalifitseeritud tööjõu nõudlus kui ka pakkumine; arvestades, et kvalifitseeritud tööjõu pakkumine peaks siiski kasvama nõudlusest mõnevõrra kiiremini ning näiteks üksnes alg- või madalama keskharidusega töötajate osakaal ilmselt kahaneb 20,2 %-lt 2017. aastal 16,8 %-le 2025. aastal; arvestades, et madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade osakaal eeldatavasti väheneb 18,4 %-lt 15,4 %-le, kuid see areng ei hoia ära võimalikke oskuste mittevastavusi, näiteks ülekvalifitseeritust;

| R. | arvestades, et tööturg on väga killustunud ja selle igal segmendil on oma iseärasused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tööturg on väga killustunud ja selle igal segmendil on oma iseärasused;

| S. | arvestades, et enam kui iga viiendat eurooplast ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et pärast 2008. aastat on strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse vähendamise eesmärgi suunas mingil määral liigutud (vaeste arv vähenes 5,6 miljoni inimese võrra), kuid eesmärk tuua 2020. aastaks vaesusest välja vähemalt 20 miljonit inimest jääb endiselt kättesaamatuks ning 113 miljonit inimest on ikka veel vaesuseohus; arvestades, et sellistes ohustatud rühmades nagu lapsed, üksikvanemad, puudega ning krooniliste füüsiliste ja vaimsete häiretega isikud, migrandid, romad ja rahvusvähemused on vaesuse määr teistest kõrgem; arvestades, et kogu ELis kasvab kiiresti palgavaesus (9,6 %) ning suureneb vaesus- ja ebavõrdsuslõhe; arvestades, et sotsiaalsiirded (pensione arvestamata) avaldavad olulist mõju vaesuse vähendamisele paljudes liikmesriikides (2017. aastal keskmiselt 32,4 %); arvestades, et alates 2010. aastast (v.a 2013. aastal) on see mõju igal aastal vähenenud ja erinevused liikmesriikide vahel on märkimisväärsed; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et enam kui iga viiendat eurooplast ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et pärast 2008. aastat on strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse vähendamise eesmärgi suunas mingil määral liigutud (vaeste arv vähenes 5,6 miljoni inimese võrra), kuid eesmärk tuua 2020. aastaks vaesusest välja vähemalt 20 miljonit inimest jääb endiselt kättesaamatuks ning 113 miljonit inimest on ikka veel vaesuseohus; arvestades, et sellistes ohustatud rühmades nagu lapsed, üksikvanemad, puudega ning krooniliste füüsiliste ja vaimsete häiretega isikud, migrandid, romad ja rahvusvähemused on vaesuse määr teistest kõrgem; arvestades, et kogu ELis kasvab kiiresti palgavaesus (9,6 %) ning suureneb vaesus- ja ebavõrdsuslõhe; arvestades, et sotsiaalsiirded (pensione arvestamata) avaldavad olulist mõju vaesuse vähendamisele paljudes liikmesriikides (2017. aastal keskmiselt 32,4 %); arvestades, et alates 2010. aastast (v.a 2013. aastal) on see mõju igal aastal vähenenud ja erinevused liikmesriikide vahel on märkimisväärsed;

| T. | arvestades, et kvaliteetse ja taskukohase eluaseme ja tervishoiu üldkättesaadavus on ühiskonna esmavajadus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kvaliteetse ja taskukohase eluaseme ja tervishoiu üldkättesaadavus on ühiskonna esmavajadus;

| U. | arvestades, et endiselt püsivad puudujäägid sotsiaalkaitsesüsteemides ja teenuste kättesaadavuses; arvestades, et on tekkinud uued töövormid, sealhulgas platvormitöö ja üksikettevõtlus; arvestades, et tavapäraselt hõlmab sotsiaalkaitse täisajaga töötamiseks sõlmitud tähtajatu lepinguga töötajaid ja siin on vaja muutusi; arvestades, et eelkõige ebatüüpiliste töölepingutega töötajatel ei ole sageli täielikku juurdepääsu sotsiaalkaitsele ning paljudel füüsilisest isikust ettevõtjatel on see piiratud või puudub üldse; arvestades, et jätkuvalt tegutsetakse fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana, mis põhjustab ebamäärasust, ebastabiilsust ja ebakindlust ja mõjutab eelkõige kaitsetumaid elanikerühmi; arvestades, et sotsiaalkaitse kättesaamatus pärsib töötajate heaolu ja tööturgude toimimist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et endiselt püsivad puudujäägid sotsiaalkaitsesüsteemides ja teenuste kättesaadavuses; arvestades, et on tekkinud uued töövormid, sealhulgas platvormitöö ja üksikettevõtlus; arvestades, et tavapäraselt hõlmab sotsiaalkaitse täisajaga töötamiseks sõlmitud tähtajatu lepinguga töötajaid ja siin on vaja muutusi; arvestades, et eelkõige ebatüüpiliste töölepingutega töötajatel ei ole sageli täielikku juurdepääsu sotsiaalkaitsele ning paljudel füüsilisest isikust ettevõtjatel on see piiratud või puudub üldse; arvestades, et jätkuvalt tegutsetakse fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana, mis põhjustab ebamäärasust, ebastabiilsust ja ebakindlust ja mõjutab eelkõige kaitsetumaid elanikerühmi; arvestades, et sotsiaalkaitse kättesaamatus pärsib töötajate heaolu ja tööturgude toimimist;

| V. | arvestades, et ELi noortegarantiid tuleb vastavalt Euroopa Kontrollikoja soovitustele jätkuvalt täiustada, et aidata kõiki mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi noortegarantiid tuleb vastavalt Euroopa Kontrollikoja soovitustele jätkuvalt täiustada, et aidata kõiki mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori;

| W. | arvestades, et erinevused eeldatavas elueas sõltuvad ka inimeste sotsiaal-majanduslikust seisundist; arvestades, et need erinevused kajastavad suuresti erinevusi riskiteguritega kokkupuutumisel (sealhulgas tööl), kusjuures väikese sissetulekuga leibkonnad annavad suurema tõenäosusega teada saamata jäänud arstiabist kui suure sissetulekuga leibkonnad; arvestades, et seetõttu on oluline edendada ja võtta tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas arvesse tervisega seotud tegureid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et erinevused eeldatavas elueas sõltuvad ka inimeste sotsiaal-majanduslikust seisundist; arvestades, et need erinevused kajastavad suuresti erinevusi riskiteguritega kokkupuutumisel (sealhulgas tööl), kusjuures väikese sissetulekuga leibkonnad annavad suurema tõenäosusega teada saamata jäänud arstiabist kui suure sissetulekuga leibkonnad; arvestades, et seetõttu on oluline edendada ja võtta tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas arvesse tervisega seotud tegureid;

| X. | arvestades, et kesktasemel toimuvate kollektiivläbirääkimiste tulemuseks näib olevat kokkusurutum palgajaotus; arvestades, et kollektiivläbirääkimiste tähtsuse vähenemine mitmetes liikmesriikides on langenud kokku väikeste palkade maksmise sagenemisega (töötajad, kellele makstakse alla kahe kolmandiku mediaanpalgast); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kesktasemel toimuvate kollektiivläbirääkimiste tulemuseks näib olevat kokkusurutum palgajaotus; arvestades, et kollektiivläbirääkimiste tähtsuse vähenemine mitmetes liikmesriikides on langenud kokku väikeste palkade maksmise sagenemisega (töötajad, kellele makstakse alla kahe kolmandiku mediaanpalgast);

| Y. | arvestades, et hea vaimne tervis on erakordselt oluline osa inimese heaolust; arvestades, et 2016. aastal oli ELis enam kui igal kuuendal inimesel probleeme vaimse tervisega; arvestades, et kõigis liikmesriikides on kroonilist depressiooni põdevatel inimestel palju väiksem tõenäosus tööd saada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et hea vaimne tervis on erakordselt oluline osa inimese heaolust; arvestades, et 2016. aastal oli ELis enam kui igal kuuendal inimesel probleeme vaimse tervisega; arvestades, et kõigis liikmesriikides on kroonilist depressiooni põdevatel inimestel palju väiksem tõenäosus tööd saada;

| Z. | arvestades, et ELis tervikuna on vaimse tervise probleemide kogukulud hinnanguliselt üle 600 miljardi euro ehk enam kui 4 % SKPst; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELis tervikuna on vaimse tervise probleemide kogukulud hinnanguliselt üle 600 miljardi euro ehk enam kui 4 % SKPst;

| AA. | arvestades, et 2017. aastal ületas euroalal leibkonna kasutada olev kogutulu inimese kohta 2008. aasta kriisieelse taseme, kuid see ei kehti kaheksa liikmesriigi ja paljude piirkondade kohta; arvestades, et leibkondade kogusissetulek kasvas aeglasemalt kui SKP, mis tähendab, et mitte kogu majanduse taastumisest tulenev tulude kasv ei ole leibkondadeni jõudnud, ning viitab sellele, et hiljutine majanduskasv ei ole kaasav; arvestades, et keskmine reaalpalk jääb paljudes liikmesriikides ikka veel allapoole kriisieelset taset ja selle kasv jäi 2017. aastal tootlikkuse kasvule alla; arvestades, et sissetulekute ebavõrdsus on sageli seotud hariduse, koolituse ja sotsiaalkaitse ebavõrdse kättesaadavusega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2017. aastal ületas euroalal leibkonna kasutada olev kogutulu inimese kohta 2008. aasta kriisieelse taseme, kuid see ei kehti kaheksa liikmesriigi ja paljude piirkondade kohta; arvestades, et leibkondade kogusissetulek kasvas aeglasemalt kui SKP, mis tähendab, et mitte kogu majanduse taastumisest tulenev tulude kasv ei ole leibkondadeni jõudnud, ning viitab sellele, et hiljutine majanduskasv ei ole kaasav; arvestades, et keskmine reaalpalk jääb paljudes liikmesriikides ikka veel allapoole kriisieelset taset ja selle kasv jäi 2017. aastal tootlikkuse kasvule alla; arvestades, et sissetulekute ebavõrdsus on sageli seotud hariduse, koolituse ja sotsiaalkaitse ebavõrdse kättesaadavusega;

| AB. | arvestades, et Eurobaromeetri 2018. aasta uuringu kohaselt valmistavad ELi kodanikele isiklikult kõige rohkem muret sotsiaal-majanduslik olukord ja keskkonnaküsimused; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Eurobaromeetri 2018. aasta uuringu kohaselt valmistavad ELi kodanikele isiklikult kõige rohkem muret sotsiaal-majanduslik olukord ja keskkonnaküsimused;

| AC. | arvestades, et sellised ülemaailmsed suundumused nagu digiteerimine ja keskkonnaalane üleminek näitavad pakilist vajadust ELi ühtse lähenemisviisi järele; arvestades, et need üleilmsed probleemid mõjutavad piirkondi ja territooriume erineval viisil; arvestades, et sotsiaalse dialoogi, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll on kaasava ülemineku saavutamiseks otsustava tähtsusega; arvestades, et ikka veel on paljudes liikmesriikides poliitikakujundamisse kaasatud vähe sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et sellised ülemaailmsed suundumused nagu digiteerimine ja keskkonnaalane üleminek näitavad pakilist vajadust ELi ühtse lähenemisviisi järele; arvestades, et need üleilmsed probleemid mõjutavad piirkondi ja territooriume erineval viisil; arvestades, et sotsiaalse dialoogi, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll on kaasava ülemineku saavutamiseks otsustava tähtsusega; arvestades, et ikka veel on paljudes liikmesriikides poliitikakujundamisse kaasatud vähe sotsiaalpartnereid;

| AD. | arvestades, et majandussektorid, mis tekitavad ligi 90 % CO2 koguheitest, annavad tööd ligikaudu 25 %-le ELi töötajatest; arvestades, et selle tööjõu ümberõpe on oluline osa üleminekust kestlikule majandusele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et majandussektorid, mis tekitavad ligi 90 % CO2 koguheitest, annavad tööd ligikaudu 25 %-le ELi töötajatest; arvestades, et selle tööjõu ümberõpe on oluline osa üleminekust kestlikule majandusele;

| AE. | arvestades, et ambitsioonikas kliimapoliitika loob töökohti ja majanduskasvu ning sellel on positiivne mõju heaolule; arvestades, et prognooside kohaselt luuakse ELis tänu Pariisi kokkuleppe täielikule rakendamisele 2030. aastaks 1,2 miljonit täiendavat töökohta, lisaks juba eeldatavale 12 miljonile uuele töökohale; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ambitsioonikas kliimapoliitika loob töökohti ja majanduskasvu ning sellel on positiivne mõju heaolule; arvestades, et prognooside kohaselt luuakse ELis tänu Pariisi kokkuleppe täielikule rakendamisele 2030. aastaks 1,2 miljonit täiendavat töökohta, lisaks juba eeldatavale 12 miljonile uuele töökohale;

| AF. | arvestades, et täielikult rakendati vaid 9 % aastatel 2011–2018 tehtud riigipõhistest soovitustest, 17 % puhul tehti olulisi edusamme, 44 % puhul saavutati mõningat edu, 25 % puhul oli edasiminek vähene ja 5 % puhul ei saavutatud midagi; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et täielikult rakendati vaid 9 % aastatel 2011–2018 tehtud riigipõhistest soovitustest, 17 % puhul tehti olulisi edusamme, 44 % puhul saavutati mõningat edu, 25 % puhul oli edasiminek vähene ja 5 % puhul ei saavutatud midagi;

| AG. | arvestades, et komisjon esitas 2019. aastal 15 liikmesriigile soovitused tervishoiuteenuste tulemuslikkuse, kättesaadavuse ja kestlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et komisjon esitas 2019. aastal 15 liikmesriigile soovitused tervishoiuteenuste tulemuslikkuse, kättesaadavuse ja kestlikkuse parandamiseks;

| AH. | arvestades, et keskmised eluasemekulud ja eluasemega seotud ülemäärased rahalised kulud on ELis vähenenud, kuid piisava ja taskukohase eluaseme nappus on paljudes liikmesriikides ikka veel kasvav probleem; arvestades, et 2017. aastal läks igal kümnendal eurooplasel 40 % või enam leibkonna sissetulekust eluasemekuludele; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et keskmised eluasemekulud ja eluasemega seotud ülemäärased rahalised kulud on ELis vähenenud, kuid piisava ja taskukohase eluaseme nappus on paljudes liikmesriikides ikka veel kasvav probleem; arvestades, et 2017. aastal läks igal kümnendal eurooplasel 40 % või enam leibkonna sissetulekust eluasemekuludele;

| AI. | arvestades, et hästi toimiv sotsiaaldialoog on Euroopa sotsiaalse turumajanduse põhielement, mis tugevdab sotsiaalset ühtekuuluvust ja vähendab ühiskonnas konflikte, tuues ühtmoodi kasu nii töötajatele, tööandjatele kui ka valitsustele; arvestades, et sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on olulised, et kujundada ja rakendada poliitikat, millega saab parandada töö- ja tööhõivetingimusi; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et hästi toimiv sotsiaaldialoog on Euroopa sotsiaalse turumajanduse põhielement, mis tugevdab sotsiaalset ühtekuuluvust ja vähendab ühiskonnas konflikte, tuues ühtmoodi kasu nii töötajatele, tööandjatele kui ka valitsustele; arvestades, et sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on olulised, et kujundada ja rakendada poliitikat, millega saab parandada töö- ja tööhõivetingimusi;

| AJ. | arvestades, et vabaühendused annavad olulise panuse teenuste osutamisse kaasamise eesmärgil ja väljendades mitmesuguseid seisukohti poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et vabaühendused annavad olulise panuse teenuste osutamisse kaasamise eesmärgil ja väljendades mitmesuguseid seisukohti poliitika kujundamisel;

| 1. | märgib, et kuigi ELi majandustingimused on praegu soodsad ja üldine tööhõivemäär pidevalt kasvab, on endiselt oluline kiiresti vähendada noorte töötust ja leevendada mittetöötavate ja mitteõppivate noorte probleemi, ning pakiline ülesanne on vähendada pikaajalist töötust, tööturu killustatust, ebavõrdsust ja palgavaesust ja parandada kaitsetumate elanikerühmade kaasamist ja tõsta tootlikkust, eriti maailmamajanduse võimaliku aeglustumise või majandusseisaku tingimustes; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et reaalpalga kasv jääb häid tööturu- ja majandusnäitajaid arvestades oodatust väiksemaks; palub, et komisjon esitaks töötushüvitise edasikindlustuse korra, mis välistingimustest tulenevate vapustuste korral aitaks kodanikke kaitsta ja leevendaks survet riikide rahandusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni 2019. aasta riigipõhised soovitused ja tervitab suuremat keskendumist investeeringutele; märgib, et peaaegu kolmandik kuni 2018. aastani antud riigipõhistest soovitustest on jäänud rakendamata; märgib, et töösuhteid ja tööhõivekaitset käsitlevate õigusaktide vallas on riigipõhiseid soovitusi rakendatud märkimisväärselt edukalt; väljendab aga muret selle pärast, et eriti aeglaselt on rakendatud tervishoiu ja pikaajalise hoolduse alaseid soovitusi ning 2018. aasta riigipõhiste soovituste täitmine on eelmiste aastatega võrreldes halvem, ning nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks liikmesriikidele survet soovituste rakendamiseks, sõltumata sellest, kas nad on euroala liikmed või mitte; on veendunud, et ELi majanduse kasvupotentsiaali tugevdamise, suurema sotsiaalse kaasamise ning kõigi liidu elanike sotsiaalsete õiguste ja heaolu parandamise jaoks on väga tähtis tulevikusuunitlusega reformide elluviimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles järgima soovitusi suunata maksukoormus tööjõult muudele teguritele, mis oleks jätkusuutliku majanduskasvu jaoks vähem kahjulik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et riikide, piirkondade ja elanikkonnarühmade tööhõives on endiselt suured erinevused, mistõttu kujunevad riikide, piirkondade ja elanike rühmad, kelle peamine või isegi ainus konkurentsieelis ELi tööturul on madal sissetulek ja/või halvad töötingimused; rõhutab, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama spetsiifilise tööhõivepoliitika rakendamise (erilise tähelepanuga põllumajandusele), et leevendada piiranguid ja raskusi, mida kogevad ebasoodsate demograafiliste tingimustega, näiteks elanikest tühjenenud või hõredalt asustatud piirkonnad, et suurendada nende suutlikkust luua maapiirkondades töökohti ja lisaväärtust; peab vajalikuks suurendada tööhõive määra ja sissetulekuid ning edendada inimväärsete töökohtade loomist, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk – vähemalt 75 %-line tööhõivemäär; |
| --- | --- |

4.

| 5. | taunib asjaolu, et paljudes liikmesriikides jääb leibkonna kasutada olev kogutulu inimese kohta ikka veel allapoole 2008. aasta kriisi eelset taset; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid rohkem ära ebavõrdsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab vajadust hästi kavandatud tööturupoliitika ja reformide järele, millega luuakse kvaliteetseid töökohti, võttes selleks meetmeid piisavate miinimumpalkade ja õiglase palgataseme tagamiseks, töötajate tervise ja heaolu kaitseks ja parandamiseks, töötute taaslõimimise tähtsustamiseks, töötajate võrdsete võimaluste, võrdse kohtlemise ja õiguste edendamiseks (ka avalikus sektoris), tööturule ühesuguse juurdepääsu, kõigile kehtiva sotsiaalkaitse ja töötajate liikuvuse hõlbustamiseks, eraldatud ja maapiirkondade vajaduste arvestamiseks ning ebavõrdsuse ja soolise tasakaalustamatuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib tõsise murega, et mitmetes liikmesriikides on suur noorte tööpuudus ning noored hiljuti tööle võetud töötajad on kaitsetus olukorras; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seadma prioriteediks noorte töötuse vähendamise ning kasutama täielikult ära selliseid rahastamisvahendeid nagu noortegarantii, ELi programmid (näiteks Erasmus+) ning sihtotstarbelised meetmed noorte töötuse vähendamiseks ja noorte tööhõive edendamiseks; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et paljud eurooplased on sunnitud töötama osalise tööajaga; märgib, et see kahjustab nende sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et naiste osalemine tööturul kasvab jätkuvalt, kuid märgib murega, et pärast 2013. aastat ei ole sooline tööhõivelõhe peaaegu üldse vähenenud ning endiselt valitseb suur sooline ebavõrdsus tööhõive ja töötasu osas; märgib murega, et naised on vähem tasustatud sektorites üleesindatud ja töötavad sagedamini töökohtadel, mille jaoks nad on ülekvalifitseeritud; märgib, et vaid vähesed liikmesriigid on võtnud meetmeid soolise palgalõhe vähendamiseks; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid teeksid rohkem soolise palga- ja pensionilõhe ja töötamist takistavate tegurite vähendamiseks; palub komisjonil koostada direktiiv töötasude läbipaistvuse kohta, et kaotada kiiresti sooline palgalõhe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab ülimalt kahetsusväärseks, et ei täideta Barcelona eesmärki saavutada lapsehoiuteenuste 90 %-line kättesaadavus laste puhul, kelle vanus on kolme aasta ja kohustusliku kooliea vahel; nõuab tungivalt kõikidelt liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi, et parandada töö- ja eraelu tasakaalu ning tagada taskukohase lapsehoiu, väikelastehoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavus; kutsub liikmesriike üles parandama nendes teenusevaldkondades (sh tervishoiuteenuste osas) koolitust ja töötingimusi; kutsub liikmesriike üles täielikult ja kiiresti rakendama hiljuti vastu võetud direktiivi lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu kohta ning julgustama mehi võtma rohkem perepuhkust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks riigispetsiifilised soovitused avatud, dünaamilise ja konkurentsile avatud ühtse turu loomiseks, mis on tootlikkuse edendamise, majanduskasvu soodustamise ja tööhõivevõimaluste pakkumise keskne tegur; rõhutab, kui oluline on sellega seoses jõukuse kasvu õiglane jagunemine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama tootlikkust reformide abil, mis kaotavad asjatu reguleerimise; juhib tähelepanu asjaolule, et investeeringud tööohutusse ja -tervishoidu suurendavad lisaks töökohtade kvaliteedi ja töötajate heaolu parandamisele ka Euroopa majanduse tootlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu vajadusele võidelda vanuselise diskrimineerimise vastu tööturul ning selleks näiteks vähendada noorte ja vanade vahelist lõhet, suurendada, ka avalikus sektoris, teadlikkust võrdse tööalase kohtlemise direktiivist (30), tagada elukestva õppe võimaluste kättesaadavuse kohandatud koolituse ja kursuste abil, vähendada pensionilõhet ning suurendada vanemaealiste ELi kodanike liikuvust ja kutseoskuste vahetamise programme; märgib, et vanemaealised ja madalama kvalifikatsiooniga töötajad osalevad elukestva õppe programmides teistest palju väiksema tõenäosusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema rohkem selle suundumuse muutmiseks; on seisukohal, et tuleb pöörata rohkem tähelepanu vanemaealistele töötajatele ja poliitikale, mis rohkem toetab ja võimaldab elukestvalt aktiivset ühiskonda, olles eelkõige suunatud enam kui 50 aasta vanustele töötajatele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust võidelda rahvusliku diskrimineerimise vastu tööturul ning vähendada rahvusepõhist palga- ja pensionilõhet; tõrjutuse ohu leevendamiseks kutsub komisjoni üles koostama pikaajalist planeerimisstrateegiat rahvusvähemuste lõimimiseks tööturule; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama võitlust rahvusest ning rahvusvähemusse või vähemuskeelerühma kuulumisest tingitud diskrimineerimise vastu, tõstes sel eesmärgil teadlikkust, rakendades mitmekesisuse strateegiaid ning kogudes ja analüüsides usaldusväärseid liigendatud andmeid diskrimineerimise kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et tööturule paremini kaasata selliseid tööturust kõige kaugemale jäävaid rühmi nagu üksikvanemad, mitteametlikud hooldajad, pikaajalise haiguse, puuete, terviseprobleemide või keeruliste krooniliste haigustega inimesed, sisserändajad ja pagulased ning rahvus- ja usuvähemused, ja lõimida nad paremini ühiskonda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab tervitatavaks edusamme, mis on saavutatud Euroopa puuetega inimeste strateegiaga 2010–2020 ja eelkõige juurdepääsetavust käsitleva direktiiviga (EL) 2019/882 (31); rõhutab, et saavutada on vaja siiski veelgi rohkem; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et puudega inimesed on tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse osas püsivalt ebasoodsas olukorras; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama erimeetmete väljatöötamist tööhõive, hariduse ja sotsiaalpoliitika raames, et tagada puude, pikaajaliste haiguste ja krooniliste haigustega inimeste, sealhulgas vaimse tervise häirete ja psühhosotsiaalse puudega inimeste tõhus kaasamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles minema kaugemale toetusmeetmetest ning looma rohkem tööga seotud stiimuleid, paremat juurdepääsetavust ja mõistlikke abinõusid (32), kasutades sealhulgas täielikult ära digiteerimise pakutavaid majandusliku ja sotsiaalse kaasamise võimalusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et uusi tööhõivevorme tekib järjest rohkem, kaasa arvatud ümberkujundamine, mille on toonud kaasa digiteerimine ja automatiseerimine; rõhutab, et sellised suundumused toovad nii hüvesid kui ka probleeme; rõhutab elukestva õppe poliitika tähtsust töötajate ettevalmistamisel tööturu muutustele; rõhutab sotsiaaldialoogi tähtsust, eriti edasiste strateegiate väljatöötamisel nende probleemide lahendamiseks; märgib, et selline ümberkujundamine võib viia ebatüüpiliste ja ebakindlate töösuheteni; märgib murega, et ebatüüpilistel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel ei ole piisavat juurdepääsu sotsiaalkaitsesüsteemidele või see puudub üldse, sealhulgas tasustatav puhkus; rõhutab, et fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine on püsiv probleem, millega tuleb tegeleda; kutsub liikmesriike üles rakendama meetmeid nende probleemide lahendamiseks, eelkõige järgides nõukogu 6. detsembri 2018. aasta soovitust töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkaitse kättesaadavuse kohta; peab seda soovitust tervitatavaks, kuna sellega on tehtud esimene samm, kuid rõhutab, et kõigile juurdepääsu tagamiseks sotsiaalkaitsele tuleb saavutada veel rohkem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et töötamine internetiplatvormides on ELis viimase kahe aasta jooksul kasvanud enam kui 25 %, sellega on hõlmatud kuni 5 miljonit töötajat ning kolmandik kõigist platvormipõhistest tehingutest tehakse piiriüleselt; juhib tähelepanu sellele, et platvormitöötajad on sageli sotsiaalkaitsesüsteemidega katmata; rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid koguma platvormitöötajate arvu, nende tööhõiveseisundi, töö sisu ja sissetuleku kohta paremaid ja ühtlustatumaid andmeid; nõuab kooskõlastatud ELi algatust tagamaks, et kõigil platvormitöötajatel oleks juurdepääs sotsiaalkindlustusele ning neile oleksid tagatud kõik sotsiaal- ja tööalased õigused olenemata tööalasest staatusest, ning et kollektiivlepingute kohaldatavust laiendataks platvormitöötajatele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et uus kommunikatsioonitehnoloogia ja töökorralduse paindlikkus võivad sageli tuua kaasa pikema tööaja ning töö, eraelu ja isikliku aja kattumise; juhib eriti tähelepanu vajadusele kehtestada õigus end n-ö digitaalselt välja lülitada ning uurida selliseid nähtusi nagu ajanappus ja õigus otsustada oma tööaja üle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et haridus- ja koolitussüsteem tuleb ümber kujundada, et kasutada täielikult ära digitaliseerimise ja majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmise võimalusi ning arendada oskusi, sh nn pehmeid oskusi, ja pädevusi, mida on vaja tööturu nõudmistele vastamiseks ning tänase ja homse päeva majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste probleemide lahendamiseks; on seisukohal, et oskuste nappus ja mittevastavus võib olla tõsine investeerimistakistus; rõhutab, et vajalike oskuste omandamiseks on vaja parandada hariduse ja koolituse, sealhulgas kutseõppe kvaliteeti, kättesaadavust, kaasavust, taskukohasust ja juurdepääsetavust, ning parandada kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist; rõhutab, et oluline on motiveerida ettevõtteid koolitusse suuremaid investeeringuid tegema; rõhutab, et haridusse investeerimine on sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks äärmiselt tähtis; rõhutab, kui oluline on tegeleda kooli poolelijätjate küsimusega; kutsub liikmesriike üles järgima kaksikstrateegiat ehk muutma tavahariduse kaasavaks ja pakkuma eriprogramme kõige haavatavamatele; kutsub liikmesriike üles suurendama ja ergutama investeerimist oskuste täiendamisse ja ümberõppesse ning põhjalikku digioskuste ja kutse- ja ettevõtlusoskuste koolitusse, võttes arvesse üleminekut digitaalsele ja keskkonnahoidlikumale majandusele, kuid samuti vajadust kvalifitseeritud tehnilise personali järele paljudes riikides ja piirkondades; rõhutab, et inimväärsete töö- ja tööhõivetingimuste loomine on kvalifitseeritud töötajate ligitõmbamiseks ülioluline; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõustub komisjoniga, et digiteerimisega tegelemiseks on vaja õigeaegseid pingutusi, et EL tervikuna peab protsessi kiirendama ning vaja on paremini kooskõlastada liidu, liikmesriikide ja regionaalpoliitikat, koondada investeeringute suurendamiseks avaliku ja erasektori vahendeid ja luua parem koostoime digimajanduses ja ühiskonnas; rõhutab, et tagada tuleks teenuste tulemuslik ja õiglane digiüleminek ning kedagi ei tohiks kõrvale jätta; rõhutab, et digitaalse kirjaoskuse programmides tuleks käsitleda eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on veendunud, et kliimamuutustega seotud probleemid ja üleminek keskkonnahoidlikumale majandusele eeldavad ühiskonna, töötajate ja ettevõtjate toetamist, et aidata neil nende pöördeliste muutustega kohaneda, pöörates erilist tähelepanu kõige enam mõjutatud piirkondadele, täiustades koolitust ja haridust, et kohandada oskusi ja luua keskkonna- ja digisektoris uusi töökohti; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele, sealhulgas vaesuse ja/või äärmise materiaalse puuduse ohus olevatele inimestele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et oskuste parem kasutamine ja arendamine on seotud lisaväärtuse ja konkurentsivõime loomisega ning peaks olema sellise ELi poliitika keskmes, mille eesmärk on edendada majanduskasvu oskustesse investeerimise kaudu; juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi oskused on majanduskasvu jaoks vajalik tingimus, ei piisa ainult nendest; nõuab seetõttu, et pärast kooliharidusse ja koolitusse investeerimist tuleks võtta täiendavaid meetmeid, et luua ja kujundada tööturul kvaliteetseid töökohti, mis töötajate oskusi maksimaalselt ära kasutaks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab muret selle pärast, et Euroopas on püsivalt suur arv inimesi, kellel puudub elementaarne arvutus- ja kirjaoskus, kuid need oskused on ühiskonnas ja tööturul aktiivse osalemise põhinõue; kutsub liikmesriike üles võtma jõulisi meetmeid, et parandada põhioskuste koolitust, eelkõige ühiskonna kõige tõrjutumatele rühmadele; rõhutab, kui oluline on kindel mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kord, et tagada oskuste ja pädevuste võimalikult ulatuslik tunnustamine ning suurendada eri haridus- ja koolitusvormide vahelist paindlikkust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma stiimuleid ja säilitama tehnilist abi, et suurendada tööhõiveprogrammide kaudu noortele inimväärse töö pakkumise võimalusi, toetada noori ettevõtjaid EntreCompi kaudu, kvaliteetsete õpipoisiõppe programmide kaudu ning keele- ja kutseõppega, sealhulgas liikmesriikide koolide õppekavade kaudu, tehes tihedat koostööd ettevõtjate ja teadusringkondadega ja muude asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles tugevdama ja ajakohastama riiklikke tööturuasutusi igal territoriaalsel tasandil ettevõtjate pideva koolitamise, kõrgelt spetsialiseerunud nõustajate ja juhendajate kaasamise ning iga tööturu kategooria jaoks sihipärase poliitika rakendamisega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et liidu sotsiaalsetel ja majanduslikel eesmärkidel peaks olema järgmises eelarves võrdne prioriteet ja tagatud rahalised ressursid ning Euroopa poolaasta protsessi tuleks tõhustada, et see hõlmaks kogu oma tsükli jooksul sotsiaalset mõõdet, kaasates sotsiaalpoliitika küsimustega tegelevad ELi ja liikmesriikide pädevad organid; nõuab komisjonilt euroala liikmetele mõeldud riigipõhiste soovituste tõhustamist ja maatriksiraamistiku loomist, milles analüüsitaks Euroopa sotsiaalõiguste sambaga seotud sotsiaalpoliitikat (nagu kaasav haridus, tervishoid, toitumine, tööhõive, eluase ja sotsiaalsete õiguste säilitamine) sotsiaalsete segmentide kaupa (nt lapsed, noored, eakad, vähemused, sisserändajad, puudega inimesed), millega antaks palju täpsem ülevaade liikmesriikide majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast ning uuritaks, millist mõju avaldab selle uue riigipõhiste soovituste elemendi võimalik laiendamine euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele; juhib tähelepanu sellele, et riigipõhised soovitused peaksid olema kooskõlas ELi majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkidega ning üksteist pigem tugevdama kui omavahel vastuollu minema; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määratlema Euroopa kestlikku strateegiat, et üheskoos lahendada sotsiaalsed, majandus- ja kliimaprobleemid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama sotsiaalseid õigusi, esitades õigusaktide ettepanekuid, sealhulgas vajaduse korral ja pärast läbivaatamist rahastamisvahendite ettepanekuid, et rakendada vastavalt aluslepingutes sätestatule oma pädevuste piires Euroopa sotsiaalõiguste sammast; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab väga oluliseks Euroopa Liidu sotsiaalse mõõtme määratlemist ja viimistlemist; on seisukohal, et selleks tuleb täielikult tagada õigus inimväärsetele elamistingimustele, sobivale eluasemele, tõhusale ja kättesaadavale tervishoiusüsteemile ja pikaajalisele hooldusele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et hästitoimiv sotsiaalne dialoog on peamine töötingimuste kujundamise vahend, kaasates eri tasanditel erinevaid osalejaid, ning et see tasakaalustab töötajate ja tööandjate huve ning aitab kaasa nii majanduslikule konkurentsivõimele kui ka sotsiaalsele ühtekuuluvusele; kutsub liikmesriike üles veelgi tugevdama sotsiaalset dialoogi kogu Euroopas, et tasakaalustada töösuhteid ja vajaduse korral tugevdada kollektiivläbirääkimiste võimalusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | taunib asjaolu, et vaesus on endiselt lubamatult suur; rõhutab, et majanduslanguse ajal on vaesuse oht suurem; rõhutab, et kuigi vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arv vähenes ELis 2017. aastal jätkuvalt, oli 2017. aastal selles ohus üle kogu liidu ligikaudu 113 miljonit inimest ja euroalal 74 miljonit inimest; peab kahetsusväärseks, et strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse vähendamise eesmärki ei suudeta tõenäoliselt täita; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid vaesuse, sealhulgas palgavaesuse ja haavatavate rühmade vaesuse vähendamiseks; rõhutab vajadust kaotada laste vaesus ja kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut Euroopa lastegarantii rakendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid õigustepõhist vaesusevastast strateegiat, mis põhineb integreeritud aktiivsel kaasamisel, ühendades sotsiaalsete põhiõiguste rakendamise, kvaliteetsed teenused ning õiglase ja äraelamist võimaldava palgaga töökohad; kutsub liikmesriike üles töötama välja meetmeid ja strateegiaid kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, et käsitleda nende inimeste sotsiaalseid vajadusi, kelle jaoks tööturg ei ole juurdepääsetav; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et inimväärsete töökohtade loomine, piisava sotsiaalkaitse kättesaadavus sõltumata töösuhte või lepingu liigist, palgakasv ja hästi rahastatud kvaliteetsed avalikud teenused, sh haridussüsteemid ja kättesaadavad elukestva õppe pakkumised aitavad oluliselt vähendada ebavõrdsust ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu ning parandada inimeste tervist ja heaolu; tunneb heameelt sotsiaalsiirete märkimisväärse mõju üle vaesuse vähendamisele; peab siiski kahetsusväärseks, et see ei kajastu kõigi liikmesriikide riiklikus poliitikas; rõhutab, kui oluline on strateegia „Euroopa 2020“ läbipaistev hindamine, eelkõige vaesuse vähendamise valdkonnas, ning 2020. aasta järgse sotsiaalse ja kestliku strateegia väljatöötamine, milles seatakse prioriteediks vaesuse kaotamine ja toetatakse Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist ning kestliku arengu eesmärkide saavutamist sisukate dialoogiprotsesside kaudu ELi ja liikmesriikide tasandil kodanikuühiskonnaga ja inimestega, kellel on vaesusega otsene kokkupuude; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et 2017. aastal oli ELis vaesuse ohus 9,4 % kõigist töötajatest ning paljudes liikmesriikides suureneb palgavaesus; rõhutab, et palgavaesus on sotsiaalse ebaõigluse põhinäitaja, ja usub, et äärmiselt oluline on suurendada töötajate ostujõudu, tugevdada kollektiivläbirääkimisi ja määratleda kõigi töövormide jaoks tugev ja ühtlustatud õiguste ja kaitse süsteem; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid selle tagamiseks, et inimesed saaksid oma palgaga endale ja perele inimväärset elu lubada; kutsub komisjoni üles esitama õigusakti, millega tagatakse, et igal liidu töötajal on õiglane miinimumpalk, mille võib kehtestada kas vastavalt riigi traditsioonidele või kollektiivlepingute või õigusnormide kaudu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et ajutiste ja ebakindlate töökohtade levik võib avaldada ohtlikku mõju pensionide piisavusele, eelkõige noorte põlvkondade puhul, kelle karjäär ja sotsiaalmaksete tasumine sageli katkevad, ning ka sotsiaalkindlustussüsteemide stabiilsusele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et mitme liikmesriigi ülekoormatud eluasemeturud kujutavad endast murettekitavat arengut ning sellel on kahjulikud tagajärjed eelkõige madala sissetulekuga ja teatavates piirkondades elavatele inimestele; kutsub liikmesriike üles suurendama komisjoni soovituste (vähendada tarne kitsaskohti, kaotada moonutused ja vähendada maksusüsteemi põhjustatud kallutusi) järgimisel tehtavaid pingutusi ning võtma meetmeid kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 19. soovitusega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama Euroopa poolaastat paremini selleks, et jälgida ja toetada edasiminekut eluaseme taskukohasuse parandamisel ja kodutuse probleemi lahendamisel; palub komisjonil teha liikmesriikide poliitika tõhusaks koordineerimiseks ettepanek sotsiaaleluruumide ja taskukohase eluaseme Euroopa raamistiku kohta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et sotsiaal- ja tervishoiuteenused on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse toetamisel väga olulised; märgib murega, et enamik liikmesriike on saanud oma riiklike tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse, juurdepääsetavuse ja kestlikkuse parandamiseks riigipõhiseid soovitusi; kutsub liikmesriike üles suurendama pingutusi oma tervishoiusüsteemide kättesaadavuse, juurdepääsetavuse, taskukohasuse, kvaliteedi ja kulutasuvuse tagamiseks; rõhutab ennetuse ja tervise edendamise kampaaniate tähtsust, eelkõige ebasoodsas olukorras elanikerühmadest pärit noortele; kutsub liikmesriike üles investeerima sellesse, et ennetus oleks nende tervishoiupoliitikas prioriteet; nõuab nii füüsilise kui ka vaimse tervise edendamise kampaaniate aktiivset jätkamist; tuletab meelde, kui oluline on hõlbustada haigusest taastuvate tööealiste inimeste naasmist tööturule; kutsub liikmesriike üles investeerima igas vanuses inimeste hooldusteenustesse, et jätkata tööd 2002. aasta Barcelona lastehoiueesmärkide täitmiseks ning töötada välja eakate ja ülalpeetavate inimeste hoolduseesmärgid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja konkreetseid järelmeetmeid seoses vaimse tervise ja heaolu Euroopa tegevusraamistiku ning ELi vaimse tervise ja heaolu tegevuskavaga; on veendunud, et need meetmed peaksid hõlmama vaimse tervise edendamist ja probleemide ennetamist ning olema kooskõlas muude poliitikavahenditega, et vähendada vaimset tervist määravaid sotsiaalseid tegureid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, kui oluline on hoolikalt jälgida ja vajaduse korral läbi vaadata liidu vahendid, et tagada tulemuslik rahastamine kooskõlas ELi eesmärkidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema igasuguse liidu vahenditega seotud väärkasutamise, pettuse ja korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, kui oluline on, et ELi audiitorite soovitusi järgitaks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on veendunud, et ülemaailmse konkurentsivõime säilitamiseks ja suurendamiseks peab liikmesriikide tööturu õigusraamistik olema selge, lihtne ja paindlik ning samal ajal hoidma alal kõrgeid tööstandardeid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_et.pdf.

(3)  ELT C 179, 25.5.2018, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0337.

(5)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0181.

(7)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(8)  ELT C 155, 25.5.2011, lk 10.

(9)  ELT L 150, 14.6.2018, lk 93.

(10)  ELT L 150, 14.6.2018, lk 100.

(11)  ELT L 150, 14.6.2018, lk 109.

(12)  ELT L 150, 14.6.2018, lk 141.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0202.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0485.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0432.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0325.

(17)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 89.

(18)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 156.

(19)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 135.

(20)  ELT C 242, 10.7.2018, lk 24.

(21)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 93.

(22)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 157.

(23)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 117.

(24)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_et.

(25)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/state/docs/ 2018_healthatglance_rep_en.pdf.

(26)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(27)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 25.

(28)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(29)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 105.

(30)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

(32)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis öeldakse järgmist: „mõistlikud abinõud – vajalikud ja asjakohased teisendused ja kohandused, mis ei ole ebaproportsionaalselt ega alusetult koormavad ning on konkreetsel juhul vajalikud, et tagada puuetega inimestele kõigi inimõiguste ja põhivabaduste teostamine või kasutamine teistega võrdsetel alustel“ (https://www.ohchr.org/EN/HRBodies/CRPD/Pages/ConventionRightsPersonsWithDisabilities.aspx); Võrdse tööalase kohtlemise direktiivi artiklis 5 on öeldud: „Et tagada puuetega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, nähakse ette mõistlikud abinõud. See tähendab seda, et tööandjad võtavad asjakohaseid, konkreetsel juhul vajalikke meetmeid, et võimaldada puuetega inimesel tööle pääseda, töös osaleda või edeneda või saada koolitust, kui sellised meetmed ei põhjusta tööandjale ebaproportsionaalselt suurt koormust. Kui asjaomase liikmesriigi invaliidsuspoliitika raames kohaldatavad meetmed on piisavalt heastavad, ei ole see koormus ebaproportsionaalselt suur“ (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000L0078&from=EN); Komisjoni veebisaidil on kirjas: „Mõistlikud abinõud tähendab mis tahes muudatust töös või töökeskkonnas, mida on vaja, et puudega isik saaks tööle pääseda, tööd teha ja selles edeneda või koolituses osaleda“ (https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=147).

---

Kolmapäev, 23. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/49

---

P9_TA(2019)0041

Vastuväide rakendusaktile: taimekaitsevahendite mõju mesilastele

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

(2021/C 202/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (D045385/06, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (D045385/06,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 4, artikli 78 lõike 1 punkti c ja II lisa punkti 3.8.3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 4, artikli 78 lõike 1 punkti c ja II lisa punkti 3.8.3,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrust (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrust (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (3), ja komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (3), ja komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 27. juuni 2013. aasta juhenddokumenti mesilastele (Apis mellifera, Bombus spp. ja erakmesilasi) taimekaitsevahenditest tulenevate riskide hindamise kohta, mida viimati ajakohastati 4. juulil 2014 (5) (edaspidi „EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlev juhend“); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 27. juuni 2013. aasta juhenddokumenti mesilastele (Apis mellifera, Bombus spp. ja erakmesilasi) taimekaitsevahenditest tulenevate riskide hindamise kohta, mida viimati ajakohastati 4. juulil 2014 (5) (edaspidi „EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlev juhend“);

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (6) artikli 5a lõike 3 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (6) artikli 5a lõike 3 punkti b,

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise ELi menetluse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise ELi menetluse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et komisjoni sõnul „on Euroopas dramaatiliselt vähenenud igasuguste looduslike putuktolmeldajate, sealhulgas metsmesilaste, sirelaste, päeva- ja ööliblikate esinemus ja mitmekesisus. Paljud tolmeldajate liigid on välja surnud või väljasuremisohus“ (8); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni sõnul „on Euroopas dramaatiliselt vähenenud igasuguste looduslike putuktolmeldajate, sealhulgas metsmesilaste, sirelaste, päeva- ja ööliblikate esinemus ja mitmekesisus. Paljud tolmeldajate liigid on välja surnud või väljasuremisohus“ (8);

| B. | arvestades, et EFTA 29. veebruari 2016. aasta teadusaruandes taimekaitsevahendite toksilisuse kohta on öeldud, et pikaajaline toksilisus võib ületada lühiajalistel katsetel põhinevaid prognoose suurusjärgu võrra (9); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EFTA 29. veebruari 2016. aasta teadusaruandes taimekaitsevahendite toksilisuse kohta on öeldud, et pikaajaline toksilisus võib ületada lühiajalistel katsetel põhinevaid prognoose suurusjärgu võrra (9);

| C. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 1 lõike 3 kohaselt on selle määruse eesmärk „tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja parandada siseturu toimimist taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevate eeskirjade ühtlustamise kaudu, parandades samal ajal põllumajanduslikku tootmist“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 1 lõike 3 kohaselt on selle määruse eesmärk „tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja parandada siseturu toimimist taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevate eeskirjade ühtlustamise kaudu, parandades samal ajal põllumajanduslikku tootmist“;

| D. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et „vastavalt II lisale kiidetakse toimeaine heaks, kui olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi silmas pidades võib eeldada, et nimetatud lisa punktides 2 ja 3 esitatud heakskiitmise kriteeriume arvestades vastavad seda toimeainet sisaldavad taimekaitsevahendid lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et „vastavalt II lisale kiidetakse toimeaine heaks, kui olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi silmas pidades võib eeldada, et nimetatud lisa punktides 2 ja 3 esitatud heakskiitmise kriteeriume arvestades vastavad seda toimeainet sisaldavad taimekaitsevahendid lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele“;

| E. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punktis e sätestatakse, et taimekaitsevahendil „ei ole lubamatut mõju keskkonnale“ ning et arvesse tuleb võtta eelkõige teatavaid kaalutlusi, kui on olemas ameti poolt aktsepteeritud teaduslikud meetodid selliste mõjude hindamiseks, arvestades eelkõige „selle mõju muudele liikidele peale sihtliikide, sealhulgas nende liikide edasisele käitumisele“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punktis e sätestatakse, et taimekaitsevahendil „ei ole lubamatut mõju keskkonnale“ ning et arvesse tuleb võtta eelkõige teatavaid kaalutlusi, kui on olemas ameti poolt aktsepteeritud teaduslikud meetodid selliste mõjude hindamiseks, arvestades eelkõige „selle mõju muudele liikidele peale sihtliikide, sealhulgas nende liikide edasisele käitumisele“;

| F. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.8.3 teises taandes on öeldud, et toimeaine, taimekaitseaine või sünergist kiidetakse heaks ainult juhul, kui ühenduse või rahvusvaheliselt kokku lepitud katsejuhendite põhjal tehtud asjakohase riskianalüüsi käigus leitakse, et nimetatud toimeainet, taimekaitseainet või sünergisti sisaldava taimekaitsevahendi kasutamisel ette nähtud kasutustingimustes „ei ole ilmnenud lubamatut ägedat või kroonilist mõju mesilasperede säilimisele ja arenemisele, kui võtta arvesse mõju meemesilaste vastsetele ja käitumisele“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.8.3 teises taandes on öeldud, et toimeaine, taimekaitseaine või sünergist kiidetakse heaks ainult juhul, kui ühenduse või rahvusvaheliselt kokku lepitud katsejuhendite põhjal tehtud asjakohase riskianalüüsi käigus leitakse, et nimetatud toimeainet, taimekaitseainet või sünergisti sisaldava taimekaitsevahendi kasutamisel ette nähtud kasutustingimustes „ei ole ilmnenud lubamatut ägedat või kroonilist mõju mesilasperede säilimisele ja arenemisele, kui võtta arvesse mõju meemesilaste vastsetele ja käitumisele“;

| G. | arvestades, et määrus (EÜ) nr 1107/2009 läks seega kaugemale vanast nõukogu direktiivist 91/414/EMÜ (10), sätestades muu hulgas otseselt selged nõuded seoses toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti kasutamise kroonilise mõjuga mesilasperede säilimisele ja arenemisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määrus (EÜ) nr 1107/2009 läks seega kaugemale vanast nõukogu direktiivist 91/414/EMÜ (10), sätestades muu hulgas otseselt selged nõuded seoses toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti kasutamise kroonilise mõjuga mesilasperede säilimisele ja arenemisele;

| H. | arvestades, et toimeainete ja taimekaitsevahendite andmenõudeid muudeti 2013. aastal, et lisada uuringud nende ainete ja toodete mesilastele avalduva kroonilise mõju kohta, samuti uuring nende ainete ja toodete mõju kohta mesilaste arengule ja muudele meemesilaste eluetappidele (11); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et toimeainete ja taimekaitsevahendite andmenõudeid muudeti 2013. aastal, et lisada uuringud nende ainete ja toodete mesilastele avalduva kroonilise mõju kohta, samuti uuring nende ainete ja toodete mõju kohta mesilaste arengule ja muudele meemesilaste eluetappidele (11);

| I. | arvestades, et 2013. aastal ajakohastas EFSA vastavalt riskihindamise metoodikat, võttes muu hulgas arvesse kroonilist mõju mesilastele ning kahjulikku mõju kimalastele ja erakmesilastele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2013. aastal ajakohastas EFSA vastavalt riskihindamise metoodikat, võttes muu hulgas arvesse kroonilist mõju mesilastele ning kahjulikku mõju kimalastele ja erakmesilastele;

| J. | arvestades, et EFSA kasutas ajakohastatud riskihindamise metoodikat komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 485/2013 (12) kohastel kinnitavate andmete hindamistel, mis puudutasid kolme neonikotinoidi ja tõid 2018. aastal kaasa peaaegu täielikud piirangud (13); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EFSA kasutas ajakohastatud riskihindamise metoodikat komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 485/2013 (12) kohastel kinnitavate andmete hindamistel, mis puudutasid kolme neonikotinoidi ja tõid 2018. aastal kaasa peaaegu täielikud piirangud (13);

| K. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 kohaselt asutatud alaline komitee (edaspidi „alaline komitee“) ei ole EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlevat juhendit siiski veel ametlikult heaks kiitnud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 kohaselt asutatud alaline komitee (edaspidi „alaline komitee“) ei ole EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlevat juhendit siiski veel ametlikult heaks kiitnud;

| L. | arvestades, et komisjon on seisukohal, et kui liikmesriigid mesilasi käsitlevat juhendit heaks ei kiida, saab ta EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlevale juhendile tugineda üksnes otsuste puhul, mis tehakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 21 kohase heakskiitmise individuaalse läbivaatamise raames, kuid mitte heakskiitmise või uuendamise taotlust käsitlevate standardotsuste puhul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon on seisukohal, et kui liikmesriigid mesilasi käsitlevat juhendit heaks ei kiida, saab ta EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlevale juhendile tugineda üksnes otsuste puhul, mis tehakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 21 kohase heakskiitmise individuaalse läbivaatamise raames, kuid mitte heakskiitmise või uuendamise taotlust käsitlevate standardotsuste puhul;

| M. | arvestades, et komisjon püüdis saavutada EFSA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi rakendamise nii, et seda kohaldataks ka standardsetele otsustele taimekaitsevahendite toimeainete heakskiitmise ja heakskiidu pikendamise ning taimekaitsevahendite (uuesti) lubamise kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon püüdis saavutada EFSA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi rakendamise nii, et seda kohaldataks ka standardsetele otsustele taimekaitsevahendite toimeainete heakskiitmise ja heakskiidu pikendamise ning taimekaitsevahendite (uuesti) lubamise kohta;

| N. | arvestades, et 2013. aasta EFTA mesilasi käsitlevat juhendit on võimalik rakendada osaliselt, muutes määruses (EL) nr 546/2011 sätestatud ühtseid põhimõtteid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2013. aasta EFTA mesilasi käsitlevat juhendit on võimalik rakendada osaliselt, muutes määruses (EL) nr 546/2011 sätestatud ühtseid põhimõtteid;

| O. | arvestades, et komisjon loobus seda siiski tegemast, kui 16 liikmesriiki oli 2018. aastal EFSA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi rakendamisele vastu, sest ei olnud tehtud selle lisaläbivaatamist (14), eriti nende osade kohta, mis on seotud kroonilise ohu hindamismetoodikaga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon loobus seda siiski tegemast, kui 16 liikmesriiki oli 2018. aastal EFSA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi rakendamisele vastu, sest ei olnud tehtud selle lisaläbivaatamist (14), eriti nende osade kohta, mis on seotud kroonilise ohu hindamismetoodikaga;

| P. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb määruse (EL) nr 546/2011 muutmisel arvesse võtta olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb määruse (EL) nr 546/2011 muutmisel arvesse võtta olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi;

| Q. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõu põhjenduses 2 on öeldud, et „teaduse ja tehnika uusima arengu arvessevõtmiseks on vaja kõnealuseid taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtseid põhimõtteid muuta“; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõu põhjenduses 2 on öeldud, et „teaduse ja tehnika uusima arengu arvessevõtmiseks on vaja kõnealuseid taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtseid põhimõtteid muuta“;

| R. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõus nähakse EFTA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi alusel ette üksnes muudatused, mis puudutavad ägedat toksilist mõju mesilastele, kuid mainimata jäetakse krooniline toksiline mõju mesilastele ning toksiline mõju kimalastele ja erakmesilastele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõus nähakse EFTA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi alusel ette üksnes muudatused, mis puudutavad ägedat toksilist mõju mesilastele, kuid mainimata jäetakse krooniline toksiline mõju mesilastele ning toksiline mõju kimalastele ja erakmesilastele;

| S. | arvestades, et seetõttu ei kajasta komisjoni määruse eelnõu teaduse ja tehnika uusimat arengut, mis on vastuolus sellega, mida on öeldud eelnõu põhjenduses 2, ja vastuolus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetega, mis omakorda kahjustab nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 nõuet kiita ained heaks olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi silmas pidades ning nimetatud määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud eesmärki, nimelt tagada loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et seetõttu ei kajasta komisjoni määruse eelnõu teaduse ja tehnika uusimat arengut, mis on vastuolus sellega, mida on öeldud eelnõu põhjenduses 2, ja vastuolus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetega, mis omakorda kahjustab nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 nõuet kiita ained heaks olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi silmas pidades ning nimetatud määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud eesmärki, nimelt tagada loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse;

| T. | arvestades, et EFSA andmetel on mesilastele avalduva riski nõuetekohaseks hindamiseks oluline kaaluda ägedat toksilist mõju, kroonilist toksilist mõju ja toksilist mõju vastsetele (15); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EFSA andmetel on mesilastele avalduva riski nõuetekohaseks hindamiseks oluline kaaluda ägedat toksilist mõju, kroonilist toksilist mõju ja toksilist mõju vastsetele (15);

| U. | arvestades, et äärmiselt oluline on hinnata just kroonilist toksilist mõju ja toksilist mõju vastsetele, et oleks võimalik käsitleda riske, mis tulenevad süsteemsete taimekaitsevahendite uuest põlvkonnast ja põhjustavad pigem pikaajalist kroonilist kokkupuudet, mitte aga lühiajalist ägedat kokkupuudet; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et äärmiselt oluline on hinnata just kroonilist toksilist mõju ja toksilist mõju vastsetele, et oleks võimalik käsitleda riske, mis tulenevad süsteemsete taimekaitsevahendite uuest põlvkonnast ja põhjustavad pigem pikaajalist kroonilist kokkupuudet, mitte aga lühiajalist ägedat kokkupuudet;

| V. | arvestades, et komisjoni poolt määruse eelnõus kavandatud muudatused tooksid kaasa üksnes ägedat toksilist mõju puudutavate katsete täiustamise (16), mis vastavalt pestitsiiditööstuse mõjuhinnangule ei muuda kaitsetaset (17); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni poolt määruse eelnõus kavandatud muudatused tooksid kaasa üksnes ägedat toksilist mõju puudutavate katsete täiustamise (16), mis vastavalt pestitsiiditööstuse mõjuhinnangule ei muuda kaitsetaset (17);

| W. | arvestades, et ainult nende EFSA esitatud muudatuste sisseviimine komisjoni määruse eelnõusse, mis puudutavad ägedat toksilist mõju, ei ole ei piisav ega asjakohane ega ole ka kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 heakskiitmise kriteeriumidega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ainult nende EFSA esitatud muudatuste sisseviimine komisjoni määruse eelnõusse, mis puudutavad ägedat toksilist mõju, ei ole ei piisav ega asjakohane ega ole ka kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 heakskiitmise kriteeriumidega;

| X. | arvestades, et määruse (EL) nr 283/2013 ja määruse (EL) nr 284/2013 kohaselt peavad taotlejad esitama kroonilise toksilise mõju kohta asjakohased andmed; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et määruse (EL) nr 283/2013 ja määruse (EL) nr 284/2013 kohaselt peavad taotlejad esitama kroonilise toksilise mõju kohta asjakohased andmed;

| Y. | arvestades, et kuna määruses (EL) nr 546/2011 puuduvad kroonilist toksilist mõju käsitlevad sätted, on komisjonil ja liikmesriikidel raske oma otsustes heakskiidu andmise või loa andmise kohta selliste ainete ja toodete mesilastele avalduvat kroonilist mõju arvesse võtta; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kuna määruses (EL) nr 546/2011 puuduvad kroonilist toksilist mõju käsitlevad sätted, on komisjonil ja liikmesriikidel raske oma otsustes heakskiidu andmise või loa andmise kohta selliste ainete ja toodete mesilastele avalduvat kroonilist mõju arvesse võtta;

| Z. | arvestades, et selline olukord kahjustab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 ja II lisas sätestatud heakskiitmise kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist mesilaste puhul, mis omakorda kahjustab määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärki, milleks on loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et selline olukord kahjustab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 ja II lisas sätestatud heakskiitmise kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist mesilaste puhul, mis omakorda kahjustab määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärki, milleks on loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse;

| AA. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et liikmesriigid on vastu EFSA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi täielikule rakendamisele ja takistavad seega heakskiitmise kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist mesilaste suhtes; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et liikmesriigid on vastu EFSA 2013. aasta mesilasi käsitleva juhendi täielikule rakendamisele ja takistavad seega heakskiitmise kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist mesilaste suhtes;

| AB. | arvestades, et selline vastuseis on veelgi lubamatum asjaolu tõttu, et mesilasi puudutavate kroonilise toksilise mõju katsete kohta ja mõju kohta mesilaste vastsetele on olemas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) katsesuunised (OECD katsesuunised 245 ja 239) ning need on olemas ka kimalasi puudutavate ägeda toksilise mõju katsete kohta (OECD katsesuunised 246 ja 247); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et selline vastuseis on veelgi lubamatum asjaolu tõttu, et mesilasi puudutavate kroonilise toksilise mõju katsete kohta ja mõju kohta mesilaste vastsetele on olemas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) katsesuunised (OECD katsesuunised 245 ja 239) ning need on olemas ka kimalasi puudutavate ägeda toksilise mõju katsete kohta (OECD katsesuunised 246 ja 247);

| AC. | arvestades, et komisjon ei esitanud alalisele komiteele isegi sellist ettepanekut, mis oleks vastanud EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlevale juhendile; arvestades, et sellega hoidis komisjon kõrvale otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 4 sätestatud kohustusest esitada nõukogule ettepanek, mille järel, kui nõukogu sellele kvalifitseeritud häälteenamusega vastu ei ole, oleks ta võinud meetme vastu võtta; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et komisjon ei esitanud alalisele komiteele isegi sellist ettepanekut, mis oleks vastanud EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlevale juhendile; arvestades, et sellega hoidis komisjon kõrvale otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 4 sätestatud kohustusest esitada nõukogule ettepanek, mille järel, kui nõukogu sellele kvalifitseeritud häälteenamusega vastu ei ole, oleks ta võinud meetme vastu võtta;

| AD. | arvestades, et on äärmiselt kahetsusväärne, et komisjon ei kasutanud talle otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikega 2 antud volitusi, mis viis selleni, et 16 liikmesriiki, kes isegi ei moodustanud kvalifitseeritud häälteenamust, suutsid mesilasi puudutavate heakskiitmise kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist edukalt takistada; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et on äärmiselt kahetsusväärne, et komisjon ei kasutanud talle otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikega 2 antud volitusi, mis viis selleni, et 16 liikmesriiki, kes isegi ei moodustanud kvalifitseeritud häälteenamust, suutsid mesilasi puudutavate heakskiitmise kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist edukalt takistada;

| AE. | arvestades, et Euroopa Parlament leidis oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsioonis, et nii määrust (EÜ) nr 1107/2009 kui ka selle rakendamist tuleb määruse eesmärgi saavutamiseks parandada, ning kutsus komisjoni ja liikmesriike selgesõnaliselt üles võtma viivitamata vastu EFSA kasutatavat mesilasi käsitlevat ajakohastatud juhendit; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Euroopa Parlament leidis oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsioonis, et nii määrust (EÜ) nr 1107/2009 kui ka selle rakendamist tuleb määruse eesmärgi saavutamiseks parandada, ning kutsus komisjoni ja liikmesriike selgesõnaliselt üles võtma viivitamata vastu EFSA kasutatavat mesilasi käsitlevat ajakohastatud juhendit;

| 1. | on vastu komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärgi ja sisuga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil määruse eelnõu tagasi võtta ja esitada alalisele komiteele viivitamata uus eelnõu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil tagada, et uus eelnõu põhineb uusimatel teaduslikel ja tehnilistel teadmistel, ning teeb seega ettepaneku muuta ühtseid põhimõtteid mitte ainult seoses mesilastele avalduva ägeda toksilise mõjuga, nagu see on praeguses eelnõus, vaid vähemalt ka seoses mesilastele avalduva kroonilise toksilise mõju ja vastsetele avalduva toksilise mõjuga ning ägeda toksilise mõjuga kimalaste puhul, arvestades eelkõige, et OECD katsesuunised on kõigi kõnealuste parameetrite osas kättesaadavad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil vajaduse korral kasutada täiel määral oma volitusi kooskõlas otsusega 1999/468/EÜ, et esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kontrollimiseks asjakohane ettepanek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 127.

(3)  ELT L 93, 3.4.2013, lk 1.

(4)  ELT L 93, 3.4.2013, lk 85.

(5)  EFSA Guidance Document on the risk assessment of plant protection products on bees (Apis mellifera, Bombus spp. and solitary bees), EFSA Journal 2013; 11(7):3295, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3295.

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0023.

(8)  Komisjoni 1. juuni 2018. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse kohta (COM(2018)0395).

(9)  EFSA External Scientific Report on Chronic oral lethal and sub-lethal toxicities of different binary mixtures of pesticides and contaminants in bees (Apis mellifera, Osmia bicornis and Bombus terrestris) (EFSA väline teadusaruanne, mis käsitleb taimekaitsevahendite ja saasteainete kahekomponentsete segude oraalselt letaalset ja subletaalset toksilisust mesilastele (Apis mellifera, Osmia bicornis ja Bombus terrestris), DOI:

10.2903/sp.efsa.2016.EN-1076, https://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/en-1076.

(10)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(11)  Määrus (EL) nr 283/2013 ja määrus (EL) nr 284/2013.

(12)  Komisjoni 24. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 485/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete klotianidiini, tiametoksaami ja imidaklopriidi heakskiitmise tingimustega ning keelatakse neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamine ja müük (ELT L 139, 25.5.2013, lk 12).

(13)  Komisjoni 29. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/783, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine imidaklopriidi heakskiitmise tingimustega (ELT L 132, 30.5.2018, lk 31), komisjoni 29. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/784, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine klotianidiini heakskiitmise tingimustega (ELT L 132, 30.5.2018, lk 35), ja komisjoni 29. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/785, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine tiametoksaami heakskiitmise tingimustega (ELT L 132, 30.5.2018, lk 40).

(14)  Vt alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (PAFF) 23.–24. oktoobri 2018. aasta koosoleku kokkuvõtet https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_phyto_20181023_ppl_sum.pdf.

(15)  Vt EFSA 2013. aasta mesilasi käsitlev juhend, lk 14.

(16)  EFSA Technical Report of 18 December 2015 on the outcome of the pesticides peer review meeting on general recurring issues in ecotoxicology (EFSA 18. detsembri 2015. aasta tehniline aruanne taimekaitsevahendite ekspertide vastastikust hindamist käsitleva koosoleku (kus käsitleti ökotoksikoloogia korduvaid küsimusi) tulemuste kohta, doi: 10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, lk 44.

(17)  „possibly there will be no overall significant changes in the risk assessment outcome for acute risk assessment for foliar applied products, i.e. the overall protection level is similar“ Miles et al, 2018, ‘Improving pesticide regulation by use of impact analyses: A case study for bees’, pp. 87-88, („tõenäoliselt ei anna taimelehtedel kasutatavate vahenditega seotud ägeda ohu hindamine oluliselt erinevaid tulemusi, st et kaitsetase on sarnane“ Miles et al, 2018, „Taimekaitsevahendite reguleerimise parandamine mõjuanalüüsi kasutades: mesilaste juhtum“), lk 87–88, https://www.researchgate.net/publication/326711149_Improving_pesticide_regulation_by_use_of_impact_analyses_A_case_study_for_bees.

---

Neljapäev, 24. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/54

---

P9_TA(2019)0042

LGBTI-inimeste olukord Ugandas

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon LGBTI-inimeste olukorra kohta Ugandas (2019/2879(RSP))

(2021/C 202/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Uganda kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Uganda kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone diskrimineerimise kohta seksuaalse sättumuse alusel, eelkõige 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni homofoobia ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise ELi tegevuskava kohta (1) ning 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimesi käsitlevate meetmete loetelu (2019–2024) tuleviku kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone diskrimineerimise kohta seksuaalse sättumuse alusel, eelkõige 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni homofoobia ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise ELi tegevuskava kohta (1) ning 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimesi käsitlevate meetmete loetelu (2019–2024) tuleviku kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Nõukogu peasekretäri 9. oktoobri 2019. aasta ühisavaldust Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Nõukogu peasekretäri 9. oktoobri 2019. aasta ühisavaldust Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini poolt ELi nimel rahvusvahelisel homofoobia-, transfoobia- ja bifoobiavastasel päeval, 17. mail 2019 tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini poolt ELi nimel rahvusvahelisel homofoobia-, transfoobia- ja bifoobiavastasel päeval, 17. mail 2019 tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2018 – Uganda, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 13. mail 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2018 – Uganda, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 13. mail 2019,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2, artikli 3 lõiget 5, artikleid 21, 24, 29 ja 31 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (Euroopa Liidu toimimise leping) artikleid 10 ja 215, millega seatakse liidule ja liikmesriikidele kohustus kaitsta ja edendada suhetes maailma teiste riikidega universaalseid inimõigusi ja üksikisikute kaitset ning võtta inimõiguste raskete rikkumiste korral piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2, artikli 3 lõiget 5, artikleid 21, 24, 29 ja 31 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (Euroopa Liidu toimimise leping) artikleid 10 ja 215, millega seatakse liidule ja liikmesriikidele kohustus kaitsta ja edendada suhetes maailma teiste riikidega universaalseid inimõigusi ja üksikisikute kaitset ning võtta inimõiguste raskete rikkumiste korral piiravaid meetmeid,

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi kohustusi inimõiguste valdkonnas, sh inimõiguste ülddeklaratsioonis ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud rahvusvahelisi kohustusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi kohustusi inimõiguste valdkonnas, sh inimõiguste ülddeklaratsioonis ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud rahvusvahelisi kohustusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu vahendeid, millega edendada ja kaitsta lesbide, homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste kõiki inimõigusi (nn LGBTI vahendite kogum), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu vahendeid, millega edendada ja kaitsta lesbide, homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste kõiki inimõigusi (nn LGBTI vahendite kogum),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid LGBTI-inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid LGBTI-inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, samuti inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, samuti inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu viimast Uganda inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu viimast Uganda inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle artiklit 21, milles keelatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle artiklit 21, milles keelatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR), millega Uganda ühines 1995. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR), millega Uganda ühines 1995. aastal,

| — | võttes arvesse 70 Euroopa Parlamendi liikme allkirjaga erakondadeülest kirja (15. oktoober 2019) Uganda LGBTI-inimeste kogukonna tagakiusamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 70 Euroopa Parlamendi liikme allkirjaga erakondadeülest kirja (15. oktoober 2019) Uganda LGBTI-inimeste kogukonna tagakiusamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nõupidamiste alustamise kohta, et peatada Cotonou lepingu kohaldamine Nigeeria ja Uganda suhtes, võttes arvesse seal hiljuti vastuvõetud õigusakte, mille alusel need riigid jätkavad homoseksuaalsuse kriminaliseerimist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nõupidamiste alustamise kohta, et peatada Cotonou lepingu kohaldamine Nigeeria ja Uganda suhtes, võttes arvesse seal hiljuti vastuvõetud õigusakte, mille alusel need riigid jätkavad homoseksuaalsuse kriminaliseerimist (3),

| — | võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping) ja eelkõige selle artikli 8 lõiget 4 mittediskrimineerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping) ja eelkõige selle artikli 8 lõiget 4 mittediskrimineerimise kohta,

| — | võttes arvesse 2006. aasta novembris vastu võetud Yogyakarta põhimõtteid (põhimõtted ja riiklikud kohustused inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse kohaldamise kohta seoses seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnustega) ning 10. novembril 2017. aastal vastu võetud kümmet täiendavat põhimõtet („pluss 10“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta novembris vastu võetud Yogyakarta põhimõtteid (põhimõtted ja riiklikud kohustused inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse kohaldamise kohta seoses seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnustega) ning 10. novembril 2017. aastal vastu võetud kümmet täiendavat põhimõtet („pluss 10“),

| — | võttes arvesse Uganda Vabariigi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Uganda Vabariigi põhiseadust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Uganda ametiasutustes on viimastel nädalatel hoogustunud äärmiselt homofoobne retoorika eelkõige eetika ja aususe eest vastutava Uganda riigiministri Simon Lokodo poolt, kes teatas 10. oktoobril 2019 kavatsusest võtta uuesti kasutusele homoseksuaalsuse vastane seaduseelnõu, mis hõlmaks „raskendavatel asjaoludel“ homoseksuaalsuse eest ka surmanuhtlust; arvestades, et Uganda parlamendi mitmed liikmed toetavad samuti kavandatavat uut seadust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Uganda ametiasutustes on viimastel nädalatel hoogustunud äärmiselt homofoobne retoorika eelkõige eetika ja aususe eest vastutava Uganda riigiministri Simon Lokodo poolt, kes teatas 10. oktoobril 2019 kavatsusest võtta uuesti kasutusele homoseksuaalsuse vastane seaduseelnõu, mis hõlmaks „raskendavatel asjaoludel“ homoseksuaalsuse eest ka surmanuhtlust; arvestades, et Uganda parlamendi mitmed liikmed toetavad samuti kavandatavat uut seadust;

| B. | arvestades, et 12. oktoobril kinnitas valitsuse pressiesindaja Ofwondo Opondo, et valitsus ei kavatse vastu võtta ühtegi uut LGBTI-inimeste tegevust käsitlevat seadust, kuna „praegu kehtivad karistusseadustiku sätted on piisavad“; arvestades, et seda kinnitas president Yoweri Kaguta Museveni juhtiv pressisekretär; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 12. oktoobril kinnitas valitsuse pressiesindaja Ofwondo Opondo, et valitsus ei kavatse vastu võtta ühtegi uut LGBTI-inimeste tegevust käsitlevat seadust, kuna „praegu kehtivad karistusseadustiku sätted on piisavad“; arvestades, et seda kinnitas president Yoweri Kaguta Museveni juhtiv pressisekretär;

| C. | arvestades, et karistusseadustiku praeguste sätetega rikutakse inimõigusi ja kriminaliseeritakse homoseksuaalsus; arvestades, et samasooliste seksuaalaktid on jätkuvalt ebaseaduslikud ja Uganda karistusseadustiku jaotiste 145 ja 146 alusel karistatavad kuni eluaegse vangistusega; samuti on karistusseadustikus kriminaliseeritud „ebaloomulik lihalik ühendus“ ja paljud kehtivad õigusaktid võimaldavad diskrimineerida LGBTI-inimesi, piirates nende juurdepääsu tööhõivele, eluasemele, sotsiaalkindlustusele, haridusele või tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et karistusseadustiku praeguste sätetega rikutakse inimõigusi ja kriminaliseeritakse homoseksuaalsus; arvestades, et samasooliste seksuaalaktid on jätkuvalt ebaseaduslikud ja Uganda karistusseadustiku jaotiste 145 ja 146 alusel karistatavad kuni eluaegse vangistusega; samuti on karistusseadustikus kriminaliseeritud „ebaloomulik lihalik ühendus“ ja paljud kehtivad õigusaktid võimaldavad diskrimineerida LGBTI-inimesi, piirates nende juurdepääsu tööhõivele, eluasemele, sotsiaalkindlustusele, haridusele või tervishoiuteenustele;

| D. | arvestades, et homoseksuaalsuse vastane seadus, millega keelatakse homoseksuaalsuse propageerimine ja määratakse surmanuhtlus homoseksuaalsete suhete eest, võeti president Yoweri Kaguta Museveni algatusel vastu juba 2014. aastal, kuid Uganda konstitutsioonikohus tunnistas selle õigustühiseks; arvestades, et rahvusvaheline üldsus on kavandatud seaduse kindlalt hukka mõistnud ning paljud rahastajad, sealhulgas ELi liikmesriigid, Ameerika Ühendriigid ja Maailmapank, on vastu võtnud otsuse peatada riigile arenguabi andmine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et homoseksuaalsuse vastane seadus, millega keelatakse homoseksuaalsuse propageerimine ja määratakse surmanuhtlus homoseksuaalsete suhete eest, võeti president Yoweri Kaguta Museveni algatusel vastu juba 2014. aastal, kuid Uganda konstitutsioonikohus tunnistas selle õigustühiseks; arvestades, et rahvusvaheline üldsus on kavandatud seaduse kindlalt hukka mõistnud ning paljud rahastajad, sealhulgas ELi liikmesriigid, Ameerika Ühendriigid ja Maailmapank, on vastu võtnud otsuse peatada riigile arenguabi andmine;

| E. | arvestades, et see sündmus toob kahjuks esile LGBTI-inimeste kohutava olukorra Ugandas, kus homofoobsed vaated on laialt levinud; arvestades, et inimõigusorganisatsioonid teatavad korrapäraselt ühiskondlikust diskrimineerimisest, vihakuritegudest ja homoseksuaalide vastu suunatud kampaaniatest, sealhulgas ahistamisest, peksmisest, väljapressimistest, väljatõstmistest, meelevaldsetest vahistamistest ja kinnipidamistest, samuti tapmistest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see sündmus toob kahjuks esile LGBTI-inimeste kohutava olukorra Ugandas, kus homofoobsed vaated on laialt levinud; arvestades, et inimõigusorganisatsioonid teatavad korrapäraselt ühiskondlikust diskrimineerimisest, vihakuritegudest ja homoseksuaalide vastu suunatud kampaaniatest, sealhulgas ahistamisest, peksmisest, väljapressimistest, väljatõstmistest, meelevaldsetest vahistamistest ja kinnipidamistest, samuti tapmistest;

| F. | arvestades, et inimõiguslaste rühmade andmetel on Ugandas murettekitavalt sagenenud rünnakud LGBTI-inimeste vastu; arvestades, et LGBTI-organisatsioonide liidu Sexual Minorities Uganda andmetel on sel aastal tapetud kolm homoseksuaalset meest ja üks transsooline naine, nende hulgas viimati LGBTI-aktivist Brian Wasswa, keda rünnati tema kodus 4. oktoobril 2019; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõiguslaste rühmade andmetel on Ugandas murettekitavalt sagenenud rünnakud LGBTI-inimeste vastu; arvestades, et LGBTI-organisatsioonide liidu Sexual Minorities Uganda andmetel on sel aastal tapetud kolm homoseksuaalset meest ja üks transsooline naine, nende hulgas viimati LGBTI-aktivist Brian Wasswa, keda rünnati tema kodus 4. oktoobril 2019;

| G. | arvestades, et Uganda põhiseadusega on keelatud diskrimineerimine mitmesugustel alustel, kuid see keeld ei laiene diskrimineerimisele seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Uganda põhiseadusega on keelatud diskrimineerimine mitmesugustel alustel, kuid see keeld ei laiene diskrimineerimisele seksuaalse sättumuse alusel;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärk on arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist; arvestades, et ELi arenguabi Ugandale on 2014.–2020. aasta riikliku soovituskava raames 578 miljonit eurot; arvestades, et see kava hõlmab peamise eesmärgina hea valitsemistava edendamist ja tagamist ning inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärk on arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist; arvestades, et ELi arenguabi Ugandale on 2014.–2020. aasta riikliku soovituskava raames 578 miljonit eurot; arvestades, et see kava hõlmab peamise eesmärgina hea valitsemistava edendamist ja tagamist ning inimõiguste austamist;

| I. | arvestades, et Euroopa Arengufondist abi saajatele kehtivad ranged tingimused austada inimõigusi, õigusriiki ja usuvabadust ning kaitsta vähemusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Arengufondist abi saajatele kehtivad ranged tingimused austada inimõigusi, õigusriiki ja usuvabadust ning kaitsta vähemusi;

| J. | arvestades, et 2019. aasta mais kinnitasid Uganda ja Euroopa Liit vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 uuesti oma tihedat partnerlust poliitilises dialoogis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2019. aasta mais kinnitasid Uganda ja Euroopa Liit vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 uuesti oma tihedat partnerlust poliitilises dialoogis;

| K. | arvestades, et ELi rahvusvaheline koostöö peaks toetama AKV riikide jõupingutusi toetavate õiguslike ja poliitiliste raamistike väljatöötamisel ning inimõigusi kahjustavate karistavate seaduste, poliitika, tavade, häbimärgistamise ja diskrimineerimise kaotamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi rahvusvaheline koostöö peaks toetama AKV riikide jõupingutusi toetavate õiguslike ja poliitiliste raamistike väljatöötamisel ning inimõigusi kahjustavate karistavate seaduste, poliitika, tavade, häbimärgistamise ja diskrimineerimise kaotamisel;

| L. | arvestades, et kokku 54-st Aafrika riigist 32 on kriminaliseerinud samasooliste suhted, ning arvestades, et Mauritaanias, Sudaanis, Põhja-Nigeerias ja Somaalias karistatakse homoseksuaale surmanuhtlusega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kokku 54-st Aafrika riigist 32 on kriminaliseerinud samasooliste suhted, ning arvestades, et Mauritaanias, Sudaanis, Põhja-Nigeerias ja Somaalias karistatakse homoseksuaale surmanuhtlusega;

| 1. | väljendab sügavat muret homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu uuesti esile kerkimise pärast Uganda poliitilises arutelus; mõistab teravalt hukka Simon Lokodo homofoobiat ja viha õhutava retoorika ning kordab oma ägedat vastuseisu mis tahes vormis diskrimineerimisele, mis põhineb seksuaalsel sättumusel, ning vihkamisele ja vägivallale LGBTI-inimeste vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks president Yoweri Kaguta Museveni pressiesindaja avalduse, milles ta eitas valitsuse mis tahes kavatsust teha ettepanek uue seaduseelnõu kohta, ning kutsub Uganda valitsust üles seda avaldust toetama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et LGBTI-inimeste diskrimineerimine õõnestab inimõiguste ülddeklaratsioonis toodud peamisi inimõiguste põhimõtteid; kordab, et seksuaalne sättumus ja sooidentiteet on küsimused, mis kuuluvad üksikisiku eraelu puutumatuse õiguse raamidesse, olles tagatud rahvusvahelise õiguse ja riikide põhiseadustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | lükkab kindlalt tagasi surmanuhtluse kasutamise mis tahes asjaoludel, sealhulgas õigusaktid, millega kehtestataks homoseksuaalsuse eest surmanuhtlus; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles jätkama tööd Uganda valitsusega selle nimel, et ta vaataks uuesti läbi oma seisukoha surmanuhtluse küsimuses; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et Uganda seadused on LGBTI-inimeste suhtes endiselt väga diskrimineerivad, ning nõuab tungivalt, et Uganda ametivõimud vaataksid läbi kõik homoseksuaalsust ja LGBTI-aktivistide tegevust kriminaliseerivad seadused, eelkõige karistusseadustiku jaotisi 145 ja 146 silmas pidades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab Uganda valitsusele meelde tema kohustusi rahvusvahelise õiguse ja Cotonou lepingu kohaselt, milles nõutakse üldiste inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on sügavalt mures Ugandas toimuva LGBTI-inimeste inimõiguste olukorra üldise halvenemise pärast, sealhulgas nende sotsiaalsete õiguste, sõnavabaduse, soolise võrdõiguslikkuse õiguste ja eluaseme omamise õiguse sagenevate rikkumiste pärast; mõistab hukka hiljuti toimunud Brian Wasswa tapmise ning taunib seksuaalse sättumuse alusel teiste hulgas ka riigi julgeolekujõudude poolt sihikule võetud ohvrite suurt arvu; nõuab tungivalt, et Uganda ametivõimud uuriksid põhjalikult ja erapooletult igasugust LGBTI-inimeste vastu suunatud vägivalda või mis tahes rünnakuid ning võtaksid süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Uganda valitsust üles tugevdama politseijõududes õiguskaitsemehhanisme inimõiguste rikkumiste puhuks, tagamaks, et politseiametnikud täidaksid oma kohustust kaitsta kõigi inimeste, sealhulgas LGBTI-kogukonna liikmete õigusi ning tagaksid, et kõik Uganda LGBTI-kogukonna nimel töötavad inimõiguslased ja vabaühendused saaksid kõigil asjaoludel jätkata oma seaduslikku tegevust, sealhulgas kasutada õigust ühinemisvabadusele, ilma et nad peaksid kartma repressioone ja ilma igasuguste piiranguteta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et Ugandal on Cotonou lepingu ja rahvusvahelise õiguse kohaselt kohustus austada inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub ELi delegatsioonil Ugandas jätkata tähelepanelikult LGBT-inimeste olukorra jälgimist ning aktiivselt toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, inimõiguste kaitsjaid ning LGBTI-inimesi kohapeal; rõhutab, kui oluline on suurendada teadlikkust ja arusaamist LGBTI-inimeste ja nende perekondade olukorrast; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub ELil kasutada tulemuslikult täiel määral Cotonou lepingu artiklis 8 sätestatud poliitilist dialoogi ning LGBTI-inimeste inimõiguste igakülgse edendamise ja kaitsmise vahendit ning sellega kaasnevaid suuniseid, pidades dialoogi Uganda ametivõimudega, et aidata dekriminaliseerida homoseksuaalsus, vähendada vägivalda ja diskrimineerimist ning kaitsta LGBTI-inimeste inimõiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab oma varasemaid üleskutseid komisjonile ja nõukogule lisada mis tahes tulevasse lepingusse, mis asendab Cotonou lepingut, seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise keeld; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub ELi üles tõhustama inimõiguste kaitset ja edendamist Ugandas, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide sihipärase toetamise ja inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste täieliku rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Uganda presidendile, Uganda parlamendile ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  ELT C 93, 24.3.2017, lk 21.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0129.

(3)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 253.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/58

---

P9_TA(2019)0043

Egiptus

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Egiptuse kohta (2019/2880(RSP))

(2021/C 202/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eelkõige 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni sõna- ja kogunemisvabaduse kohta Egiptuses (1), 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (2), 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (3), 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Egiptuses (4) ja 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorra kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eelkõige 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni sõna- ja kogunemisvabaduse kohta Egiptuses (1), 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (2), 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (3), 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Egiptuses (4) ja 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorra kohta (5),

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida konsolideeriti 2007. aasta tegevuskavaga; võttes arvesse ELi ja Egiptuse partnerluse 2017.–2020. aasta prioriteete, mis võeti ametlikult vastu 25. juulil 2017, samuti ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 2017. aasta kohtumise järel tehtud ühisavaldust ja ELi-Egiptuse poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee kuuendal kohtumisel 2019. aasta jaanuaris tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida konsolideeriti 2007. aasta tegevuskavaga; võttes arvesse ELi ja Egiptuse partnerluse 2017.–2020. aasta prioriteete, mis võeti ametlikult vastu 25. juulil 2017, samuti ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 2017. aasta kohtumise järel tehtud ühisavaldust ja ELi-Egiptuse poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee kuuendal kohtumisel 2019. aasta jaanuaris tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 19. septembri 2019. aasta istungil seoses 4. päevakorrapunktiga tehtud ELi avaldust, milles nimetatakse Egiptust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 19. septembri 2019. aasta istungil seoses 4. päevakorrapunktiga tehtud ELi avaldust, milles nimetatakse Egiptust,

| — | võttes arvesse ELi uut inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uut inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, väljendusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, väljendusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja lapse õiguste konventsiooni, mis kõik on Egiptuse poolt ratifitseeritud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja lapse õiguste konventsiooni, mis kõik on Egiptuse poolt ratifitseeritud,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 27. septembri 2019. aasta avaldust meeleavalduste kohta Egiptuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 27. septembri 2019. aasta avaldust meeleavalduste kohta Egiptuses,

| — | võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eriti selle artiklit 52 piinamise kõigi vormide ja liikide keelustamise kohta, artiklit 73 kogunemisvabaduse kohta ja artiklit 93 rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva iseloomu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eriti selle artiklit 52 piinamise kõigi vormide ja liikide keelustamise kohta, artiklit 73 kogunemisvabaduse kohta ja artiklit 93 rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva iseloomu kohta,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Egiptus ratifitseeris 20. märtsil 1984, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Egiptus ratifitseeris 20. märtsil 1984,

| — | võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, millega Egiptus on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, millega Egiptus on ühinenud,

| — | võttes arvesse 2019. aasta juunis vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2473 (2019), millega uuendati meetmeid relvaembargo rakendamiseks Liibüa suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta juunis vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2473 (2019), millega uuendati meetmeid relvaembargo rakendamiseks Liibüa suhtes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et teadete kohaselt on Egiptuse ametivõimud viimastel nädalatel vastuseks 20. septembril 2019 alanud rahumeelsetele meeleavaldustele meelevaldselt vahistanud üle 4 300 inimese (ligi 3 000 neist peetakse ikka veel eelvangistuses), sealhulgas vähemalt 114 naist ning Amnesty Internationali ja Belady Foundationi andmetel vähemalt 111 alaealist; arvestades, et teadete kohaselt kasutasid politsei- ja julgeolekujõud meeleavaldajate laialiajamisel ülemäärast jõudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teadete kohaselt on Egiptuse ametivõimud viimastel nädalatel vastuseks 20. septembril 2019 alanud rahumeelsetele meeleavaldustele meelevaldselt vahistanud üle 4 300 inimese (ligi 3 000 neist peetakse ikka veel eelvangistuses), sealhulgas vähemalt 114 naist ning Amnesty Internationali ja Belady Foundationi andmetel vähemalt 111 alaealist; arvestades, et teadete kohaselt kasutasid politsei- ja julgeolekujõud meeleavaldajate laialiajamisel ülemäärast jõudu;

| B. | arvestades, et valitsusvastastel meeleavaldustel avaldati protesti kasinusmeetmete, valitsuse endeemilise korruptsiooni ja süstemaatiliste repressioonide vastu ning nõuti Egiptuse presidendi Abdel Fattah al-Sisi tagasiastumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsusvastastel meeleavaldustel avaldati protesti kasinusmeetmete, valitsuse endeemilise korruptsiooni ja süstemaatiliste repressioonide vastu ning nõuti Egiptuse presidendi Abdel Fattah al-Sisi tagasiastumist;

| C. | arvestades, et Egiptuse võimude hiljutised meetmed kahjustavad selliseid Egiptuse põhiseaduses ja inimõigustealases rahvusvahelises õiguses sätestatud põhivabadusi nagu väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus; arvestades, et kõik see on osa Egiptuses toimuvast laiemast kodanikuühiskonna ja põhiõiguste mahasurumisest, mis puudutab eeskätt sõnavabadust internetis ja mujal, ühinemis- ja kogunemisvabadust, poliitilist pluralismi ja õigusriigi toimimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Egiptuse võimude hiljutised meetmed kahjustavad selliseid Egiptuse põhiseaduses ja inimõigustealases rahvusvahelises õiguses sätestatud põhivabadusi nagu väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus; arvestades, et kõik see on osa Egiptuses toimuvast laiemast kodanikuühiskonna ja põhiõiguste mahasurumisest, mis puudutab eeskätt sõnavabadust internetis ja mujal, ühinemis- ja kogunemisvabadust, poliitilist pluralismi ja õigusriigi toimimist;

| D. | arvestades, et Egiptuse ametivõimud on jätkuvalt surunud maha riigis rahumeelselt tegutsevaid demokraatlikke opositsiooniparteisid, piirates sellega väljendusvabadust ja õigust ühiskonna asjades osaleda, kusjuures 2019. aasta septembrist saadik on seoses nn Hope’i kohtuasjaga meelevaldselt vahistatud kümneid kodanikke ning lisaks on vahistatud kümneid teisi rahumeelsete poliitiliste parteide liikmeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Egiptuse ametivõimud on jätkuvalt surunud maha riigis rahumeelselt tegutsevaid demokraatlikke opositsiooniparteisid, piirates sellega väljendusvabadust ja õigust ühiskonna asjades osaleda, kusjuures 2019. aasta septembrist saadik on seoses nn Hope’i kohtuasjaga meelevaldselt vahistatud kümneid kodanikke ning lisaks on vahistatud kümneid teisi rahumeelsete poliitiliste parteide liikmeid;

| E. | arvestades, et inimõiguslastest advokaate, ajakirjanikke, aktiviste ja opositsiooni esindajaid on vangistatud tõsiste süüdistuste põhjal, süüdistades neid muu hulgas ka terrorismiga seotud kuritegudes; arvestades, et rahumeelsete teisitimõtlejate, demokraatiameelsete aktivistide ja inimõiguslaste terroristideks kvalifitseerimisega seatakse need isikud ohtu; arvestades, et nimetatud vahistamised on seotud üksnes nende rahumeelse ja seadusliku tegevusega inimõiguste kaitsel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguslastest advokaate, ajakirjanikke, aktiviste ja opositsiooni esindajaid on vangistatud tõsiste süüdistuste põhjal, süüdistades neid muu hulgas ka terrorismiga seotud kuritegudes; arvestades, et rahumeelsete teisitimõtlejate, demokraatiameelsete aktivistide ja inimõiguslaste terroristideks kvalifitseerimisega seatakse need isikud ohtu; arvestades, et nimetatud vahistamised on seotud üksnes nende rahumeelse ja seadusliku tegevusega inimõiguste kaitsel;

| F. | arvestades, et Egiptuse ametivõimude süstemaatiliseks tegutsemismeetodiks on saamas inimõiguslaste sunniviisiline kadumine, kusjuures enamik neist (näiteks Alaa Abdel Fattah, Asmaa Daabes, Esraa Abdel Fattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen ja Ibrahim Metwally Hegazy) ilmub hiljem välja riikliku süüdistaja ees; arvestades, et mõned sellised isikud (näiteks Ibrahim Ezz El-Din) on siiani kadunud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Egiptuse ametivõimude süstemaatiliseks tegutsemismeetodiks on saamas inimõiguslaste sunniviisiline kadumine, kusjuures enamik neist (näiteks Alaa Abdel Fattah, Asmaa Daabes, Esraa Abdel Fattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen ja Ibrahim Metwally Hegazy) ilmub hiljem välja riikliku süüdistaja ees; arvestades, et mõned sellised isikud (näiteks Ibrahim Ezz El-Din) on siiani kadunud;

| G. | arvestades, et ülemääraselt kasutatakse preventiivset eelvangistust ja ettevaatusabinõusid, et mitte lasta inimõiguslastel ja nende advokaatidel (näiteks Mahienour El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah ja Mohamed Ramadan) Egiptuses teha seadusega lubatud inimõigustealast tööd; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülemääraselt kasutatakse preventiivset eelvangistust ja ettevaatusabinõusid, et mitte lasta inimõiguslastel ja nende advokaatidel (näiteks Mahienour El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah ja Mohamed Ramadan) Egiptuses teha seadusega lubatud inimõigustealast tööd;

| H. | arvestades, et Egiptuse ametivõimud on pidurdanud Itaalia teadustöötaja Giulio Regeni röövimise, piinamise ja tapmise uurimist ja selle kohta tõe väljaselgitamist; arvestades, et Itaalia parlament peatas diplomaatilised suhted Egiptuse parlamendiga ja kutsus liikmesriikide parlamente üles solidaarsuse märgiks samuti toimima; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Egiptuse ametivõimud on pidurdanud Itaalia teadustöötaja Giulio Regeni röövimise, piinamise ja tapmise uurimist ja selle kohta tõe väljaselgitamist; arvestades, et Itaalia parlament peatas diplomaatilised suhted Egiptuse parlamendiga ja kutsus liikmesriikide parlamente üles solidaarsuse märgiks samuti toimima;

| I. | arvestades, et organisatsioon Piirideta Reporterid on dokumenteerinud vähemalt 31 oma töö tõttu Egiptuses vangistuses peetava meediatöötaja juhtumit, mille aluseks on poliitiliselt motiveeritud süüdistused ja nõuetekohase kohtumenetluse arvukad rikkumised; arvestades, et kuus neist ajakirjanikest vahistati seoses hiljutiste meeleavaldustega; arvestades, et sihikul on ka välismeediatöötajad ja mitu rahvusvahelise meedia korrespondenti on välja saadetud või neil on keelatud Egiptusesse tulla; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on dokumenteerinud uudismeedia veebisaitide blokeerimist ning veebisõnumirakenduste blokeerimist või neile juurdepääsu piiramist, seda eriti viimastel nädalatel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et organisatsioon Piirideta Reporterid on dokumenteerinud vähemalt 31 oma töö tõttu Egiptuses vangistuses peetava meediatöötaja juhtumit, mille aluseks on poliitiliselt motiveeritud süüdistused ja nõuetekohase kohtumenetluse arvukad rikkumised; arvestades, et kuus neist ajakirjanikest vahistati seoses hiljutiste meeleavaldustega; arvestades, et sihikul on ka välismeediatöötajad ja mitu rahvusvahelise meedia korrespondenti on välja saadetud või neil on keelatud Egiptusesse tulla; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on dokumenteerinud uudismeedia veebisaitide blokeerimist ning veebisõnumirakenduste blokeerimist või neile juurdepääsu piiramist, seda eriti viimastel nädalatel;

| J. | arvestades, et Egiptuse 2019. aasta vabaühenduste seadusega kaotatakse vanglakaristused ning varem välisrahastuse lubamise ja jälgimisega tegelenud ja julgeolekuteenistustega seotud ametkond, kuid samas ähvardab seadus kodanikuühiskonna tegevust tõsiselt piirata, sätestab problemaatilised lisapiirangud ühinemisvabadusele ning takistab oluliselt nii kodu- kui ka välismaiste vabaühenduste tegevust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Egiptuse 2019. aasta vabaühenduste seadusega kaotatakse vanglakaristused ning varem välisrahastuse lubamise ja jälgimisega tegelenud ja julgeolekuteenistustega seotud ametkond, kuid samas ähvardab seadus kodanikuühiskonna tegevust tõsiselt piirata, sätestab problemaatilised lisapiirangud ühinemisvabadusele ning takistab oluliselt nii kodu- kui ka välismaiste vabaühenduste tegevust;

| K. | arvestades, et naissoost inimõiguslased kogevad Egiptuses jätkuvalt mitmesugust riiklikult initsieeritud ahistamist, eeskätt laimukampaaniate ja kohtulikule vastutusele võtmise näol; arvestades, et LGBTQI-inimeste ja naiste õigusi kaitsvaid aktiviste represseeritakse jätkuvalt, sealhulgas ühiskonna moraali kaitsmise ettekäändel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naissoost inimõiguslased kogevad Egiptuses jätkuvalt mitmesugust riiklikult initsieeritud ahistamist, eeskätt laimukampaaniate ja kohtulikule vastutusele võtmise näol; arvestades, et LGBTQI-inimeste ja naiste õigusi kaitsvaid aktiviste represseeritakse jätkuvalt, sealhulgas ühiskonna moraali kaitsmise ettekäändel;

| L. | arvestades, et õigust elule rikuvad Egiptuses ikka veel rängalt kohtud, kes on langetanud ja täide viinud enneolematult palju surmaotsuseid suurele arvule isikutele (koguni lastele), sealhulgas massprotsesside ja sõjakohtuprotsesside järel, kus puudusid minimaalsedki õiglase kohtupidamise tagatised; arvestades, et pärast 2014. aastat on kriminaal- ja sõjakohtud langetanud üle 3 000 surmaotsuse ja praegu on 50 isikut peatse hukkamise ohus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õigust elule rikuvad Egiptuses ikka veel rängalt kohtud, kes on langetanud ja täide viinud enneolematult palju surmaotsuseid suurele arvule isikutele (koguni lastele), sealhulgas massprotsesside ja sõjakohtuprotsesside järel, kus puudusid minimaalsedki õiglase kohtupidamise tagatised; arvestades, et pärast 2014. aastat on kriminaal- ja sõjakohtud langetanud üle 3 000 surmaotsuse ja praegu on 50 isikut peatse hukkamise ohus;

| M. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (UN OHCHR) teatel on kohtutes käimas mitmed menetlused seoses ilmselt piinamisega saadud tõendite põhjal süüdi mõistetud isikutega, keda ähvardab surmanuhtlus; arvestades, et sellised süüdimõistmised on otseses vastuolus nii Egiptuse kui ka rahvusvahelise õiguse ja menetlustega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (UN OHCHR) teatel on kohtutes käimas mitmed menetlused seoses ilmselt piinamisega saadud tõendite põhjal süüdi mõistetud isikutega, keda ähvardab surmanuhtlus; arvestades, et sellised süüdimõistmised on otseses vastuolus nii Egiptuse kui ka rahvusvahelise õiguse ja menetlustega;

| N. | arvestades, et Egiptuse julgeolekujõudude poolt toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumiste eest pole peaaegu kedagi vastutusele võetud ning sõjaväelaste väidetavaid korruptsioonijuhtumeid ei uurita nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Egiptuse julgeolekujõudude poolt toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumiste eest pole peaaegu kedagi vastutusele võetud ning sõjaväelaste väidetavaid korruptsioonijuhtumeid ei uurita nõuetekohaselt;

| O. | arvestades, et 2013. aastal Rabaa väljakul toimunud meeleavaldusel tapsid Egiptuse julgeolekujõud vähemalt 900 inimest; arvestades, et kuigi sellele järgnenud kohtuprotsessil mõisteti karistused paljude rikkumiste eest, nimetas ÜRO inimõiguste ülemvolinik seda õigusemõistmise moonutamiseks, ning mitte ühtegi veresauna eest vastutavat isikut ei ole siiani kohtu alla antud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2013. aastal Rabaa väljakul toimunud meeleavaldusel tapsid Egiptuse julgeolekujõud vähemalt 900 inimest; arvestades, et kuigi sellele järgnenud kohtuprotsessil mõisteti karistused paljude rikkumiste eest, nimetas ÜRO inimõiguste ülemvolinik seda õigusemõistmise moonutamiseks, ning mitte ühtegi veresauna eest vastutavat isikut ei ole siiani kohtu alla antud;

| P. | arvestades, et 2019. aasta novembris algab ÜRO Inimõiguste Nõukogus Egiptuse inimõiguste olukorra üldine korrapärane läbivaatamine, mis annab rahvusvahelisele kogukonnale kordumatu võimaluse kontrollida inimõiguste järgimist Egiptuses ja esitada soovitusi olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2019. aasta novembris algab ÜRO Inimõiguste Nõukogus Egiptuse inimõiguste olukorra üldine korrapärane läbivaatamine, mis annab rahvusvahelisele kogukonnale kordumatu võimaluse kontrollida inimõiguste järgimist Egiptuses ja esitada soovitusi olukorra parandamiseks;

| Q. | arvestades, et represseeritakse paljusid inimõiguslasi, sealhulgas mõningaid neist kättemaksuks Egiptuse 2014. aasta inimõiguste olukorra üldises korrapärases läbivaatamises osalemise eest; arvestades, et kohtuasjas 173/2011 (välisrahastamise kohtuasi) nimetatud kümmet inimõiguslast ja seitset vabaühendust on karistatud halvava varade külmutamisega; arvestades, et vähemalt 31 kohtuasjaga 173/2011 seotud inimõiguslase ja Egiptuse sõltumatu inimõigusi kaitsva vabaühenduse töötaja suhtes kehtib endiselt reisikeeld; 2013. aastal samas asjas süüdi mõistetud 43 välisriikide vabaühenduste töötajat on vahepeal siiski vabastatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et represseeritakse paljusid inimõiguslasi, sealhulgas mõningaid neist kättemaksuks Egiptuse 2014. aasta inimõiguste olukorra üldises korrapärases läbivaatamises osalemise eest; arvestades, et kohtuasjas 173/2011 (välisrahastamise kohtuasi) nimetatud kümmet inimõiguslast ja seitset vabaühendust on karistatud halvava varade külmutamisega; arvestades, et vähemalt 31 kohtuasjaga 173/2011 seotud inimõiguslase ja Egiptuse sõltumatu inimõigusi kaitsva vabaühenduse töötaja suhtes kehtib endiselt reisikeeld; 2013. aastal samas asjas süüdi mõistetud 43 välisriikide vabaühenduste töötajat on vahepeal siiski vabastatud;

| R. | arvestades, et pärast 2011. aasta revolutsiooni on Egiptus kogenud mitmeid raskusi ning rahvusvaheline kogukond aitab riigi arvukaid probleeme lahendada; arvestades, et Egiptuse julgeolekuolukord on ebakindel ning Siinai poolsaarel ja kogu riigi suurlinnades on suur eri islamistlike organisatsioonide terrorirünnakute oht, vaatamata valitsuse agressiivsele ja kohati üle piiride minevale taktikale nende vastu võitlemisel; arvestades, et terrorirünnakutes on hukkunud palju süütuid tsiviilelanikke, sealhulgas kopte; arvestades, et 2013. aasta lõpust saadik on sõjategevus Siinai põhjaosas eskaleerunud ning valitsus on korraldanud massilisi lammutustöid ja kümneid tuhandeid elanikke sunniviisiliselt kodudest välja tõstnud, kusjuures ta on tõkestanud sõltumatu uudisteedastuse, kehtestades pea täieliku massiteabevahendite infosulu ning piirates inimeste liikumist Siinai poolsaarele ja sealt välja; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pärast 2011. aasta revolutsiooni on Egiptus kogenud mitmeid raskusi ning rahvusvaheline kogukond aitab riigi arvukaid probleeme lahendada; arvestades, et Egiptuse julgeolekuolukord on ebakindel ning Siinai poolsaarel ja kogu riigi suurlinnades on suur eri islamistlike organisatsioonide terrorirünnakute oht, vaatamata valitsuse agressiivsele ja kohati üle piiride minevale taktikale nende vastu võitlemisel; arvestades, et terrorirünnakutes on hukkunud palju süütuid tsiviilelanikke, sealhulgas kopte; arvestades, et 2013. aasta lõpust saadik on sõjategevus Siinai põhjaosas eskaleerunud ning valitsus on korraldanud massilisi lammutustöid ja kümneid tuhandeid elanikke sunniviisiliselt kodudest välja tõstnud, kusjuures ta on tõkestanud sõltumatu uudisteedastuse, kehtestades pea täieliku massiteabevahendite infosulu ning piirates inimeste liikumist Siinai poolsaarele ja sealt välja;

| S. | arvestades, et 2019. aasta septembris ja oktoobris Egiptuses toimunud repressioonidele ei ole tulnud ELilt ja tema liikmesriikidelt ametlikku, jõulist ja ühtset avalikku reageeringut; arvestades, et 2017. aasta juulis vastu võetud dokumendis ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastateks 2017–2020 juhindutakse ühisest kindlast valmidusest järgida selliseid universaalseid väärtusi nagu demokraatia, õigusriik ja inimõigused, ning see dokument annab inimõiguste ja põhivabaduste austamisel põhineva uuendatud raamistiku poliitilisteks kontaktideks ja tõhustatud koostööks, sealjuures julgeoleku, kohtureformi ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; arvestades, et ELi püüded arutada Egiptusega inimõiguste rikkumiste kõige rängemaid tahke ei ole andnud rahuldavaid tulemusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2019. aasta septembris ja oktoobris Egiptuses toimunud repressioonidele ei ole tulnud ELilt ja tema liikmesriikidelt ametlikku, jõulist ja ühtset avalikku reageeringut; arvestades, et 2017. aasta juulis vastu võetud dokumendis ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastateks 2017–2020 juhindutakse ühisest kindlast valmidusest järgida selliseid universaalseid väärtusi nagu demokraatia, õigusriik ja inimõigused, ning see dokument annab inimõiguste ja põhivabaduste austamisel põhineva uuendatud raamistiku poliitilisteks kontaktideks ja tõhustatud koostööks, sealjuures julgeoleku, kohtureformi ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; arvestades, et ELi püüded arutada Egiptusega inimõiguste rikkumiste kõige rängemaid tahke ei ole andnud rahuldavaid tulemusi;

| T. | arvestades, et Egiptus on Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide tähtis partner paljudes valdkondades, näiteks kaubavahetuse, julgeoleku ja inimestevaheliste kontaktide vallas; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et nõukogu otsustas, et ELi koostööd Egiptusega kohandatakse vastavalt Egiptuses toimuvale; arvestades, et 2017. aasta juunis võtsid EL ja Egiptus vastu partnerluse prioriteedid, millega püütakse tihendada koostööd terves reas valdkondades, sealhulgas terrorismivastases võitluses, järgides seejuures igati inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Egiptus on Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide tähtis partner paljudes valdkondades, näiteks kaubavahetuse, julgeoleku ja inimestevaheliste kontaktide vallas; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et nõukogu otsustas, et ELi koostööd Egiptusega kohandatakse vastavalt Egiptuses toimuvale; arvestades, et 2017. aasta juunis võtsid EL ja Egiptus vastu partnerluse prioriteedid, millega püütakse tihendada koostööd terves reas valdkondades, sealhulgas terrorismivastases võitluses, järgides seejuures igati inimõigusi ja põhivabadusi;

| U. | arvestades, et välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldustes märgitakse, et „liikmesriigid leppisid ka kokku peatada kõigi siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid, hinnata ümber ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentsid ning vaadata üle Egiptusele antav julgeolekuabi“; arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides asuvad ettevõtjad on jätkuvalt eksportinud Egiptusesse jälgimisseadmeid ja muud turvavarustust, millega soodustatakse inimõiguslaste ja kodanikuühiskonna aktivistide vastaseid füüsilisi ja internetirünnakuid häkkerluse, pahavara ja muude vahendite abil; arvestades, et selline tegevus on toonud kaasa väljendusvabaduse mahasurumise internetis; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldustes märgitakse, et „liikmesriigid leppisid ka kokku peatada kõigi siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid, hinnata ümber ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentsid ning vaadata üle Egiptusele antav julgeolekuabi“; arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides asuvad ettevõtjad on jätkuvalt eksportinud Egiptusesse jälgimisseadmeid ja muud turvavarustust, millega soodustatakse inimõiguslaste ja kodanikuühiskonna aktivistide vastaseid füüsilisi ja internetirünnakuid häkkerluse, pahavara ja muude vahendite abil; arvestades, et selline tegevus on toonud kaasa väljendusvabaduse mahasurumise internetis;

| 1. | mõistab teravalt hukka viimased Egiptuses toimunud repressioonid ja põhiõiguste jätkuva piiramise, mis puudutab eeskätt sõnavabadust internetis ja mujal, ühinemis- ja kogunemisvabadust, poliitilist pluralismi ja õigusriigi toimimist; mõistab hukka vägivalla ülemäärase kasutamise meeleavaldajate suhtes ning tuletab Egiptusele meelde, et julgeolekujõud peaksid toimima kooskõlas rahvusvaheliste normide ja standarditega ning riigi põhiseadusega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et ametivõimud, julgeolekujõud ja -teenistused ning muud rühmad Egiptuses lõpetaksid kõik vägivallaaktid, kihutustöö, vihkamist õhutavad avaldused, tagakiusamise, hirmutamise, kadunuks jääma sundimise ja tsenseerimise, mis on suunatud inimõiguslaste, advokaatide, meeleavaldajate, ajakirjanike, blogipidajate, ametiühingutegelaste, üliõpilaste, laste, naisõiguslaste, LGBTI-inimeste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, poliitiliste vastaste ja vähemuste vastu; nõuab kõigi inimõiguste rikkumise juhtumite sõltumatut ja läbipaistvat uurimist ning nendes tegudes süüdiolevate isikute vastutusele võtmist; rõhutab, et inimõiguste austamine on ainus viis tagada Egiptuse pikaajaline stabiilsus ja julgeolek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Egiptuse ametivõime üles vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad, nagu Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen, Alaa Abdel Fattah, Ibrahim Metwally Hegazy, Mahienour El-Masry, Mohamed El-Baqer ja Esraa Abdel Fattah, keda peetakse kinni või kes on süüdi mõistetud pelgalt oma seadusliku ja rahumeelse inimõigustealase töö eest, ning tegema viivitamata kindlaks Ibrahim Ezz El-Dini asukoha; nõuab ühtlasi, et vabastataks inimõiguste kaitsjad, teadlased ja teised koalitsiooni Hope kohtuasja tõttu eelvangistuses viibivad isikud, nende hulgas Zyad el-Elaimy, Hassan Barbary ja Ramy Shaath, samuti Leiva ja Vabaduse Partei, erakonna Al-Dostour ja Egiptuse Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmed, kes peeti hiljuti ilma usutava põhjuseta kinni süüdistatuna kriminaalkuritegudes; nõuab, et Egiptus avaldaks enne vabastamist nende asukoha, annaks neile kõik võimalused suhelda ja kohtuda oma perekonna ja enda valitud advokaadiga ning saada vajalikku arstiabi, ning nõuab kõigi väidetava väärkohtlemise või piinamise juhtumite usaldusväärset uurimist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et oluline on tagada kõigi egiptlaste võrdsus, sõltumata nende usust või veendumustest; kutsub Egiptust üles vaatama läbi pühaduseteotust käsitlevad õigusaktid ja tagama usuvähemuste kaitse; väljendab heameelt avalduste üle, milles nõutakse islami diskursuse uuendamist eesmärgiga võidelda äärmusluse ja radikaliseerumise vastu; kutsub Egiptuse ametivõime, sealhulgas sõjaväge ja julgeolekujõude, austama kristlaste õigusi, kaitsma neid vägivalla ja diskrimineerimise eest ning tagama, et selliste tegude eest vastutajate üle mõistetakse kohut; |
| --- | --- |

4.

| 5. | avaldab toetust Egiptuse rahva enamuse püüdlustele luua vaba, stabiilne, jõukas, kaasav ja demokraatlik riik, kus järgitakse oma riigi ja rahvusvahelisi kohustusi inimõiguste ja põhivabaduste vallas; kordab, et tuleb tagada õigus avaldada rahumeelselt arvamust ja teha kriitikat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud lõpetaksid kohalike ja rahvusvaheliste uudisteagentuuride ja inimõigusorganisatsioonide veebisaitide blokeerimise ning vabastaksid kõik ajakirjandustegevuse eest kinni peetud meediatöötajad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab tõsist muret selliste isikute survestamise pärast, kes teevad koostööd või püüavad teha koostööd rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonidega või inimõigustega tegelevate ÜRO organitega; kutsub Egiptuse ametivõime lõpetama kohtuasja 173/2011 (välisrahastamise kohtuasi), tühistama kõik reisikeelud, mis on seoses selle juhtumiga kehtestatud vähemalt 31 inimõiguste kaitsjale ja inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide töötajatele, samuti kõik muud meelevaldselt kehtestatud reisikeelud ning lubama Egiptuses elavatel Egiptuse inimõiguste kaitsjatel reisida, et nad saaksid osaleda Egiptuse inimõiguste olukorra üldisel korrapärasel läbivaatamisel, mis algab 13. novembril 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab hiljuti vastu võetud valitsusväliste organisatsioonide seaduse kehtetuks tunnistamist ja selle asendamist uue õigusraamistikuga, mis on koostatud Egiptuse põhiseaduse ja rahvusvaheliste standardite kohaselt kodanikuühiskonna organisatsioonidega sisuliselt konsulteerides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Itaalia teadustöötaja Giulio Regeni röövimist, piinamist ja tapmist 2016. aastal ei ole usaldusväärselt uuritud ega kellelegi selle eest süüdistust esitatud; kordab oma üleskutset Egiptuse ametivõimudele anda teavet Giulio Regeni ja Eric Langi surma asjaolude kohta, võtta süüdlased vastutusele ning teha täielikku koostööd nende juhtumitega seotud liikmesriikide ametiasutustega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et ametivõimud muudaksid, võtaksid vastu ja rakendaksid tõhusalt õigusakte, et kaotada kõik diskrimineerimise vormid ja kriminaliseerida igasugune naiste- ja tütarlastevastane vägivald, muutes selleks isikliku staatuse seadust ning kehtestades õigusnormid, mis keelavad soopõhise vägivalla, samuti seksuaalse ahistamise, rünnakud ja vägistamise; kutsub ühtlasi ametivõime üles viima koostöös tunnustatud erialateadmisi omavate sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonidega tõhusalt ellu naistevastase vägivalla vastu võitlemise riikliku strateegia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab muret tõsiasja pärast, et sellest ajast peale, kui president Sisi võimule tuli, on surmanuhtluse kohaldamine Egiptuses järsult sagenenud; nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud kehtestaksid surmanuhtluse täideviimisele moratooriumi ja kaotaksid edaspidi Egiptuses surmanuhtluse, ning kordab oma üleskutset Egiptusele allkirjastada ja ratifitseerida kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teine vabatahtlik protokoll, et surmanuhtlus kaotada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | avaldab siirast kaastunnet terrorismiohvrite perekondadele; väljendab solidaarsust Egiptuse rahvaga ning kinnitab taas oma pühendumust võitlusele radikaalsete ideoloogiate leviku ja terrorirühmituste vastu; kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama Siinais käimasolevate sõjaliste operatsioonide kooskõla rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, uurima põhjalikult kõiki kuritarvitusi ning avama viivitamata Põhja-Siinai sõltumatutele abiorganisatsioonidele ning sõltumatutele vaatlejatele ja ajakirjanikele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kahetsusväärseks, et ei komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ega liikmesriigid ole ametlikult reageerinud viimasele vahistamiste lainele; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning liikmesriike üles reageerima ühtselt ja otsustavalt praegustele repressioonidele ja inimõiguste rikkumistele; ootab, et Euroopa välisteenistus seaks esikohale inimõiguste kaitsjate olukorra Egiptuses ja annaks Euroopa Parlamendile aru oma kontaktidest Egiptusega, sealhulgas seoses käesolevas resolutsioonis tõstatatud üksikjuhtumitega; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning liikmesriikidel kasutada kõiki nende käsutuses olevaid, sealhulgas kahe- ja mitmepoolseid vahendeid, kaubandusläbirääkimisi, Euroopa naabruspoliitikat, abi ja vajaduse korral suunatud piiravaid meetmeid, et peatada survestamine riigis ja tagada Egiptuse inimõiguste olukorras konkreetsete edusammude tegemine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab Egiptusega suhtlemise põhjalikku ja igakülgset läbivaatamist; on seisukohal, et inimõiguste olukord Egiptuses nõuab komisjoni eelarvetoetuse meetmete tõsist läbivaatamist, sest see peaks piirduma peamiselt kodanikuühiskonna toetamisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et tunnustataks ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide (2017–2020) raames võetud kohustusi, ning nõuab nende täielikku ja nõuetekohast täitmist; nõuab, et EL kehtestaks uute partnerlusprioriteetide üle läbirääkimiste pidamiseks selged sihtmärgid, mis muudaksid edasise koostöö Egiptusega sõltuvaks edusammudest demokraatlike institutsioonide reformimisel ning õigusriigi ja inimõiguste edendamisel, ning käsitleks inimõigustega seotud probleeme kõigil Egiptuse ametivõimudega peetavatel kõnelustel; kordab, et rände haldamine ega terrorismivastane võitlus ei tohiks varjutada inimõigustega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab oma üleskutset ELi liikmesriikidele võtta järelmeetmeid 21. augusti 2013. aasta järeldustele, milles kuulutatakse kooskõlas ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP välja selliste seadmete ekspordilitsentside peatamine, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning mõistab hukka asjaolu, et ELi liikmesriigid ei täida järjepidevalt nimetatud kohustusi; kutsub seepärast liikmesriike üles peatama jälgimistehnoloogia ja muude turvaseadmete ekspordi Egiptusesse, mis võib hõlbustada rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide vastu, sealhulgas sotsiaalmeedias, ning muid siserepressioone; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal anda aru liikmesriikide ja Egiptuse vahelise sõjalise ja julgeolekualase koostöö praeguse olukorra kohta; nõuab, et EL rakendaks Egiptuse suhtes täielikku ekspordikontrolli nende kaupade üle, mida on võimalik kasutada repressioonideks, piinamiseks või surmanuhtluse täideviimiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et oluline on tagada ELi ja Egiptuse vaheliste rändelepete range vastavus rahvusvahelistele inimõiguste standarditele, samuti tagada neis rändajate ja pagulaste põhiõiguste austamine ning piisav läbipaistvus ja vastutus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Egiptuse valitsusele ja parlamendile ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjonile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT C 224, 21.6.2016, lk 5.

(2)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 34.

(3)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 42.

(4)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 35.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0526.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/64

---

P9_TA(2019)0044

Kavandatav uus Indoneesia kriminaalseadustik

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Indoneesia kavandatava uue karistusseadustiku kohta (2019/2881(RSP))

(2021/C 202/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Indoneesia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Indoneesia kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Indoneesia vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. mail 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Indoneesia vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. mail 2014,

| — | võttes arvesse Indoneesia ja ELi seitsmendat inimõigustealast dialoogi, mis toimus 1. veebruaril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Indoneesia ja ELi seitsmendat inimõigustealast dialoogi, mis toimus 1. veebruaril 2018,

| — | võttes arvesse ELi-Indoneesia vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste kaheksandat vooru, mis toimus 2019. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Indoneesia vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste kaheksandat vooru, mis toimus 2019. aasta juunis,

| — | võttes arvesse karistusseadustiku eelnõu, mis esitati 15. septembril 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse karistusseadustiku eelnõu, mis esitati 15. septembril 2019,

| — | võttes arvesse Yogyakarta põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Yogyakarta põhimõtteid,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Indoneesia ratifitseeris 2006. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Indoneesia ratifitseeris 2006. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO 1987. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1987. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Indoneesia on rahvaarvult neljas riik maailmas, piirkonna stabiilne demokraatlik riik, suurim valdavalt moslemitest elanikkonnaga riik ja mitmekesine ühiskond, mis koosneb 265 miljonist eri religioosse, etnilise, keele- ja kultuuritaustaga kodanikust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Indoneesia on rahvaarvult neljas riik maailmas, piirkonna stabiilne demokraatlik riik, suurim valdavalt moslemitest elanikkonnaga riik ja mitmekesine ühiskond, mis koosneb 265 miljonist eri religioosse, etnilise, keele- ja kultuuritaustaga kodanikust;

| B. | arvestades, et Indoneesia valitsus on esitanud karistusseadustiku eelnõu praeguse karistusseadustiku muutmiseks; arvestades, et see karistusseadustiku eelnõu vormistati lõplikult 15. septembril 2019; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Indoneesia valitsus on esitanud karistusseadustiku eelnõu praeguse karistusseadustiku muutmiseks; arvestades, et see karistusseadustiku eelnõu vormistati lõplikult 15. septembril 2019;

| C. | arvestades, et karistusseadustiku eelnõu sisaldab artikleid, millega rikutakse naiste, usuvähemuste ja LGBTI-inimeste õigusi ning sõna- ja ühinemisvabadust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et karistusseadustiku eelnõu sisaldab artikleid, millega rikutakse naiste, usuvähemuste ja LGBTI-inimeste õigusi ning sõna- ja ühinemisvabadust;

| D. | arvestades, et septembris kogunesid tuhanded inimesed, sealhulgas üliõpilased kogu Indoneesias, et protestida karistusseadustiku eelnõu vastu, ning nõudsid selle vastuvõtmise peatamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et septembris kogunesid tuhanded inimesed, sealhulgas üliõpilased kogu Indoneesias, et protestida karistusseadustiku eelnõu vastu, ning nõudsid selle vastuvõtmise peatamist;

| E. | arvestades, et 20. septembril 2019. aastal andis Indoneesia president Indoneesia parlamendile pärast ulatuslikke meeleavaldusi korralduse lükata seaduseelnõu vastuvõtmine edasi; arvestades, et vastuvõtmise otsus on nüüd Indoneesia Rahvaesindajate Nõukogu kätes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 20. septembril 2019. aastal andis Indoneesia president Indoneesia parlamendile pärast ulatuslikke meeleavaldusi korralduse lükata seaduseelnõu vastuvõtmine edasi; arvestades, et vastuvõtmise otsus on nüüd Indoneesia Rahvaesindajate Nõukogu kätes;

| F. | arvestades, et karistusseadustiku eelnõu artiklit 2, milles viidatakse nn elusatele seadustele, peetakse ebamääraseks, kuna selles ei loetleta karistatavaid kuritegusid, mis võimaldab kasutada seda sadade kehtivate ja diskrimineerivate šariaadiseaduste seadustamiseks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et karistusseadustiku eelnõu artiklit 2, milles viidatakse nn elusatele seadustele, peetakse ebamääraseks, kuna selles ei loetleta karistatavaid kuritegusid, mis võimaldab kasutada seda sadade kehtivate ja diskrimineerivate šariaadiseaduste seadustamiseks kohalikul tasandil;

| G. | arvestades, et karistusseadustiku eelnõu kohaselt karistatakse abieluvälise seksi eest kuni üheaastase vangistusega; arvestades, et selle sättega kriminaliseeritakse tegelikult kõik samasooliste isikute suhted; arvestades, et selle artikli kohaselt tuleb kõik seksitööstuses töötavad inimesed kriminaalvastutusele võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et karistusseadustiku eelnõu kohaselt karistatakse abieluvälise seksi eest kuni üheaastase vangistusega; arvestades, et selle sättega kriminaliseeritakse tegelikult kõik samasooliste isikute suhted; arvestades, et selle artikli kohaselt tuleb kõik seksitööstuses töötavad inimesed kriminaalvastutusele võtta;

| H. | arvestades, et kavandatavas karistusseadustikus on sätestatud, et koos elavatele vallalistele isikutele võidakse määrata kuuekuuline vanglakaristus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kavandatavas karistusseadustikus on sätestatud, et koos elavatele vallalistele isikutele võidakse määrata kuuekuuline vanglakaristus;

| I. | arvestades, et Indoneesia ametiasutused ei tunnusta ametlikult samasooliste suhteid ja seetõttu on need selgelt sihikule võetud; arvestades, et Indoneesias esineb enneolematul arvul vägivaldseid ja diskrimineerivaid rünnakuid ja arvukaid ahistamistegusid LGBTI-inimeste vastu ning sagenenud on salvavad LGBTI-vastased avaldused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Indoneesia ametiasutused ei tunnusta ametlikult samasooliste suhteid ja seetõttu on need selgelt sihikule võetud; arvestades, et Indoneesias esineb enneolematul arvul vägivaldseid ja diskrimineerivaid rünnakuid ja arvukaid ahistamistegusid LGBTI-inimeste vastu ning sagenenud on salvavad LGBTI-vastased avaldused;

| J. | arvestades, et karistusseadustiku eelnõu sätted laienevad praegusele jumalateotust käsitlevale seadusele; arvestades, et alates praeguse jumalateotust käsitleva seaduse vastuvõtmisest 1965. aastal on selle alusel süüdi mõistetud enam kui 150 isikut, kellest enamik kuulub usuvähemuste hulka; arvestades, et jumalateotust käsitleva seadusega seatakse usuvähemused ohtu seoses kasvava vähemuste vastase sallimatusega Indoneesias; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et karistusseadustiku eelnõu sätted laienevad praegusele jumalateotust käsitlevale seadusele; arvestades, et alates praeguse jumalateotust käsitleva seaduse vastuvõtmisest 1965. aastal on selle alusel süüdi mõistetud enam kui 150 isikut, kellest enamik kuulub usuvähemuste hulka; arvestades, et jumalateotust käsitleva seadusega seatakse usuvähemused ohtu seoses kasvava vähemuste vastase sallimatusega Indoneesias;

| K. | arvestades, et karistusseadustiku eelnõu piirab teabe andmist rasestumisvastaste vahendite kohta ja rasestumisvastaste vahendite kättesaadavust kõigi alla 18-aastaste jaoks; arvestades, et rasestumisvastaste vahendite piiratud kättesaadavus avaldab eriti ränka mõju marginaliseeritud rühmadele, kes moodustavad juba niigi suurema osa Indoneesia HIV-epideemia ohvritest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et karistusseadustiku eelnõu piirab teabe andmist rasestumisvastaste vahendite kohta ja rasestumisvastaste vahendite kättesaadavust kõigi alla 18-aastaste jaoks; arvestades, et rasestumisvastaste vahendite piiratud kättesaadavus avaldab eriti ränka mõju marginaliseeritud rühmadele, kes moodustavad juba niigi suurema osa Indoneesia HIV-epideemia ohvritest;

| L. | arvestades, et kavandatavas karistusseadustikus on sätestatud, et aborti teinud naisele võidakse määrata kuni nelja aasta pikkune vanglakaristus; arvestades, et igaühele, kes aitab rasedal naisel aborti teha, võidakse määrata kuni viie aasta pikkune vanglakaristus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kavandatavas karistusseadustikus on sätestatud, et aborti teinud naisele võidakse määrata kuni nelja aasta pikkune vanglakaristus; arvestades, et igaühele, kes aitab rasedal naisel aborti teha, võidakse määrata kuni viie aasta pikkune vanglakaristus;

| M. | arvestades, et septembris võeti Indoneesias vastu vastuoluline seadus, mis nõrgendab riiklikku korruptsioonivastase võitluse komisjoni (KPK), mis on alates selle asutamisest 2002. aastal edukalt vastutusele võtnud sadu poliitikuid; arvestades, et kehtiva karistusseadustiku, elektroonilise teabe ja tehingute seaduse ning terrorismivastaste õigusaktide sätteid on kasutatud selleks, et meelevaldselt piirata inimõiguste kaitsjate tööd; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et septembris võeti Indoneesias vastu vastuoluline seadus, mis nõrgendab riiklikku korruptsioonivastase võitluse komisjoni (KPK), mis on alates selle asutamisest 2002. aastal edukalt vastutusele võtnud sadu poliitikuid; arvestades, et kehtiva karistusseadustiku, elektroonilise teabe ja tehingute seaduse ning terrorismivastaste õigusaktide sätteid on kasutatud selleks, et meelevaldselt piirata inimõiguste kaitsjate tööd;

| N. | arvestades, et inimõiguste kaitsjaid on rünnatud nende töö eest, milles mõistetakse hukka inimõiguste rikkumised, eriti seoses meeleavaldustega Lääne-Paapuas; arvestades, et alates meeleavalduste algusest on tapetud vähemalt 40 inimest ja vähemalt 8 000 põlispaapualast ja muud indoneeslast on oma kodudest Lääne-Paapuas ümber asustatud; arvestades, et ajakirjanikke ja sõltumatuid ÜRO organeid on korduvalt keeldutud piirkonda laskmast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimõiguste kaitsjaid on rünnatud nende töö eest, milles mõistetakse hukka inimõiguste rikkumised, eriti seoses meeleavaldustega Lääne-Paapuas; arvestades, et alates meeleavalduste algusest on tapetud vähemalt 40 inimest ja vähemalt 8 000 põlispaapualast ja muud indoneeslast on oma kodudest Lääne-Paapuas ümber asustatud; arvestades, et ajakirjanikke ja sõltumatuid ÜRO organeid on korduvalt keeldutud piirkonda laskmast;

| O. | arvestades, et 2. mail 2019 mõistis Wamena ringkonnakohus Poolast pärit ELi kodaniku Jakub Fabian Skrzypski viieks aastaks vangi tema väidetava osalemise eest Paapua separatistlikus liikumises; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2. mail 2019 mõistis Wamena ringkonnakohus Poolast pärit ELi kodaniku Jakub Fabian Skrzypski viieks aastaks vangi tema väidetava osalemise eest Paapua separatistlikus liikumises;

| P. | arvestades, et aastatel 2015–2018 mõisteti Indoneesias surma enam kui 40 inimest ja surmanuhtluse täideviimise ootel on endiselt rohkem kui 300 kinnipeetavat; arvestades, et surmanuhtlus on julm, ebainimlik ja inimväärikust alandav karistus, millega rikutakse õigust elule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et aastatel 2015–2018 mõisteti Indoneesias surma enam kui 40 inimest ja surmanuhtluse täideviimise ootel on endiselt rohkem kui 300 kinnipeetavat; arvestades, et surmanuhtlus on julm, ebainimlik ja inimväärikust alandav karistus, millega rikutakse õigust elule;

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et ELi ja Indoneesia suhted tuginevad ühistele väärtustele, nagu demokraatia ja hea valitsemistava, inimõiguste austamine ning rahu, stabiilsuse ja majandusliku arengu edendamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tõsiselt mures Indoneesia muudetud karistusseadustiku eelnõu sätete pärast, mis võimaldavad diskrimineerimist soo, usu ja seksuaalse sättumuse alusel ning vähemuste diskrimineerimist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on rahul sellega, et president Widodo andis korralduse seadustiku vastuvõtmine edasi lükata; palub Indoneesia parlamendil kavandatud karistusseadustiku põhjalikult läbi vaadata, et see vastaks rahvusvahelistele inimõigusnormidele, ning jätta välja kõik diskrimineerivad sätted; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Indoneesia ametivõime üles tunnistama kehtetuks kõik põhiõigusi ja -vabadusi piiravad õigusnormid ning viima kõik oma seadused kooskõlla rahvusvaheliste inimõigusnormide ja Indoneesia rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Indoneesia ametivõime üles kaitsma LGBTI-inimeste õigusi, nähes ette süüdistuste esitamise nende tagakiusamise eest, ja dekriminaliseerima homoseksuaalsuse, muutes karistusseadustikku; soovitab Indoneesia ametnikel hoiduda LGBTI-inimesi käsitlevate provokatiivsete avalduste tegemisest, sest see häbimärgistab neid veelgi; ergutab Indoneesia ametivõime tugevdama poliitilist dialoogi kodanikuühiskonna peamiste sidusrühmadega, et propageerida ja kindlustada inimõiguste üldist kohaldamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab jumalateotust käsitlevat seadust puudutavate sätete läbivaatamist, sest nendega seatakse usuvähemused ja ateistid ohtu; toetab ÜRO soovitusi tunnistada kehtetuks karistusseadustiku artiklid 156 ja 156a, religiooni kuritarvitamise ja laimamise tõkestamist käsitlev seadus ning elektroonilisi tehinguid ja andmeid käsitlev seadus, muuta terrorismivastaseid õigusakte ja loobuda jumalateotuses süüdistatavate isikute vastutusele võtmisest ja kohtu alla andmisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on mures selle pärast, et karistusseadustiku eelnõus on ette nähtud seksuaaltervist käsitleva elutähtsa teabe vaba levitamise piirang; ergutab andma naistele ja tütarlastele tsenseerimata teavet rasestumisvastaste vahendite ja pereplaneerimise kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab, et juurdepääs tervishoiuteenustele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule, on inimõigus; rõhutab, et tagada tuleks kvaliteetsed ja taskukohased seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenused, sealhulgas seksuaalharidus ja -teave, pereplaneerimine, rasestumisvastased vahendid ning turvalised ja seaduslikud abordid; märgib, et need teenused on olulised naiste elu päästmiseks, imikute ja laste suremuse vähendamiseks ning suguhaiguste, sealhulgas HIV/AIDSi leviku ennetamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma nõudmist, et ametivõimud kehtestaksid uuesti moratooriumi kõikide hukkamiste suhtes, et surmanuhtlus kaotada; märgib, et üldise korrapärase läbivaatamise viimases etapis 2017. aastal kiitis Indoneesia selle soovituse heaks; nõuab, et EL ja Prantsusmaa valitsus teeksid kõik endast oleneva selleks, et Olivier Joveri surma ei mõistetaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab inimõiguste olukorra pidevat ja tähelepanelikku jälgimist Indoneesias, eelkõige Euroopa Liidu Indoneesia ja Brunei delegatsiooni korrapäraste aruannete esitamise kaudu; kutsub Euroopa Liidu Indoneesia ja Brunei delegatsiooni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et tagada hädaolukordades kaitse ja toetus ohus olevatele inimestele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks uue korruptsioonivastase õigusakti vastuvõtmist, mille kohaselt saab KPKst pigem valitsusasutus kui sõltumatu organ, ning nõuab selle õigusakti läbivaatamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret vägivalla pärast Lääne-Paapuas; kutsub Indoneesia ametivõime üles korraldama hiljuti Lääne-Paapuas toimunud meeleavalduste asjus sõltumatu uurimise; nõuab, et selles piirkonnas oldaks julgeolekujõudude kasutuselevõtmisel väga vaoshoitud; nõuab tungivalt, et Indoneesia valitsus lahendaks Lääne-Paapua olukorra poliitilist dialoogi pidades; palub ametivõimudel tagada ÜRO ametnikele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja ajakirjanikele takistamatu pääsu Lääne-Paapuasse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab muret Poola kodaniku Jakub Fabian Skrzypski juhtumi pärast, kellest on saanud Indoneesias poliitvang; on mures selle pärast, et Paapua hiljutiste sündmuste valguses seab tema jätkuv vangistus Wamenas ohtu mitte ainult tema inimõigused, vaid ka elu; kutsub Euroopa välisteenistust üles tõstatama eelseisvate Indoneesiaga peetavate dialoogide käigus Skrzypski küsimuse ja nõuab, et Indoneesia ametivõimud lubaksid ta Poolasse üle viia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub Indoneesial esitada kõigile ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajatele alalise kutse, mis peaks tagama piiranguteta pääsu kogu riigi territooriumile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Indoneesia valitsust üles täitma kõiki oma kohustusi ning austama, kaitsma ja tagama kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud õigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on lisada praegu läbiräägitavasse ELi-Indoneesia vabakaubanduslepingusse siduvad ja jõustatavad sätted inimõiguste austamise kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb heameelt ELi ja Indoneesia iga-aastase inimõigustealase dialoogi jätkumise üle ja ootab huviga novembris toimuvat dialoogi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Indoneesia valitsusele ja parlamendile, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile ning ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

18.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/68

---

P9_TA(2019)0046

Kroomtrioksiidi kasutamine

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse osaline autoriseering kroomtrioksiidi kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Cromomed S.A. ja teised) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

(2021/C 202/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega antakse osaline autoriseering kroomtrioksiidi kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Cromomed S.A. ja teised) (D063690/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega antakse osaline autoriseering kroomtrioksiidi kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Cromomed S.A. ja teised) (D063690/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (1) (kemikaalimäärus REACH), eriti selle artikli 64 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (1) (kemikaalimäärus REACH), eriti selle artikli 64 lõiget 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee (RAC) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) arvamusi (2) vastavalt kemikaalimääruse REACH artikli 64 lõike 5 kolmandale lõigule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee (RAC) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) arvamusi (2) vastavalt kemikaalimääruse REACH artikli 64 lõike 5 kolmandale lõigule,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Üldkohtu 7. märtsi 2019. aasta otsust kohtuasjas T-837/16 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Üldkohtu 7. märtsi 2019. aasta otsust kohtuasjas T-837/16 (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et kroomtrioksiid lisati 2010. aastal kemikaalimääruse REACH alusel väga ohtlike ainete kandidaatainete loetellu (5), sest see on klassifitseeritud kantserogeeni (kategooria 1A) ja mutageenina (kategooria 1B); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kroomtrioksiid lisati 2010. aastal kemikaalimääruse REACH alusel väga ohtlike ainete kandidaatainete loetellu (5), sest see on klassifitseeritud kantserogeeni (kategooria 1A) ja mutageenina (kategooria 1B);

| B. | arvestades, et kroomtrioksiid lisati 2013. aastal kemikaalimääruse REACH XIV lisasse (6) selle klassifikatsiooni, kasutuses olevate suurte koguste, liidus esinevate kasutuskohtade suure arvu ja töötajate märkimisväärse kokkupuute ohu tõttu (7); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kroomtrioksiid lisati 2013. aastal kemikaalimääruse REACH XIV lisasse (6) selle klassifikatsiooni, kasutuses olevate suurte koguste, liidus esinevate kasutuskohtade suure arvu ja töötajate märkimisväärse kokkupuute ohu tõttu (7);

| C. | arvestades, et Cromomed S.A. ja veel neli äriühingut (edaspidi „taotlejad“) on kooskõlas kemikaalimääruse REACH artikliga 62 esitanud ühiselt autoriseeringutaotluse kroomtrioksiidi kasutamiseks funktsionaalsel kroomimisel paljudes rakendustes, sealhulgas mitmesugustes tööstusharudes ja terasetootmises (8); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Cromomed S.A. ja veel neli äriühingut (edaspidi „taotlejad“) on kooskõlas kemikaalimääruse REACH artikliga 62 esitanud ühiselt autoriseeringutaotluse kroomtrioksiidi kasutamiseks funktsionaalsel kroomimisel paljudes rakendustes, sealhulgas mitmesugustes tööstusharudes ja terasetootmises (8);

| D. | arvestades, et 2016. aasta detsembris sai Euroopa Komisjon riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamused; arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu esitati REACHi komiteele alles 2019. aasta augusti lõpus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2016. aasta detsembris sai Euroopa Komisjon riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamused; arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu esitati REACHi komiteele alles 2019. aasta augusti lõpus;

| E. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH põhjenduse 16 kohaselt, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus (9), on määruse põhieesmärk tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH põhjenduse 16 kohaselt, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus (9), on määruse põhieesmärk tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase;

| F. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 55 ja põhjenduse 12 kohaselt on autoriseeringu põhieesmärk asendada väga ohtlikud ained ohutumate alternatiivsete ainete või tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 55 ja põhjenduse 12 kohaselt on autoriseeringu põhieesmärk asendada väga ohtlikud ained ohutumate alternatiivsete ainete või tehnoloogiatega;

| G. | arvestades, et riskihindamise komitee kinnitusel ei ole kroomtrioksiidi kantserogeensete omaduste puhul võimalik tuletatud mittetoimivat taset kindlaks määrata; arvestades, et seetõttu käsitatakse kroomtrioksiidi ainena, mille puhul ei ole võimalik määrata kindlaks piirväärtusi ega „ohutut kokkupuute taset“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riskihindamise komitee kinnitusel ei ole kroomtrioksiidi kantserogeensete omaduste puhul võimalik tuletatud mittetoimivat taset kindlaks määrata; arvestades, et seetõttu käsitatakse kroomtrioksiidi ainena, mille puhul ei ole võimalik määrata kindlaks piirväärtusi ega „ohutut kokkupuute taset“;

| H. | arvestades, et sellise piirväärtuseta aine puhul on kemikaalimääruses REACH sätestatud, et vaikimisi ei või riski pidada „piisavalt ohjatuks“ määruse artikli 60 lõike 2 tähenduses ning sel juhul võib autoriseeringu anda ainult juhul, kui on täidetud artikli 60 lõike 4 tingimused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sellise piirväärtuseta aine puhul on kemikaalimääruses REACH sätestatud, et vaikimisi ei või riski pidada „piisavalt ohjatuks“ määruse artikli 60 lõike 2 tähenduses ning sel juhul võib autoriseeringu anda ainult juhul, kui on täidetud artikli 60 lõike 4 tingimused;

| I. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõikes 4 on sätestatud, et autoriseeringu võib anda ainult juhul, kui taotleja tõendab muu hulgas seda, et iga taotletava kasutusala jaoks puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad; arvestades, et määruse artikli 60 lõike 5 kohaselt sobivate alternatiivide kättesaadavust hinnates peab komisjon võtma arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, sealhulgas alternatiivide tehnilist ja majanduslikku teostatavust taotleja jaoks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõikes 4 on sätestatud, et autoriseeringu võib anda ainult juhul, kui taotleja tõendab muu hulgas seda, et iga taotletava kasutusala jaoks puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad; arvestades, et määruse artikli 60 lõike 5 kohaselt sobivate alternatiivide kättesaadavust hinnates peab komisjon võtma arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, sealhulgas alternatiivide tehnilist ja majanduslikku teostatavust taotleja jaoks;

| J. | arvestades, et taotlejate esitatud alternatiivide analüüs põhineb kroomtrioksiidi autoriseerimise konsortsiumi (Chromium Trioxide Authorisation Consortium, CTAC) tehtud tööl (10); arvestades, et konsortsiumi hinnangu ebaselgus oli parlamendi jaoks peamine põhjus esitada komisjoni rakendusotsuse eelnõu suhtes vastuväide (11); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et taotlejate esitatud alternatiivide analüüs põhineb kroomtrioksiidi autoriseerimise konsortsiumi (Chromium Trioxide Authorisation Consortium, CTAC) tehtud tööl (10); arvestades, et konsortsiumi hinnangu ebaselgus oli parlamendi jaoks peamine põhjus esitada komisjoni rakendusotsuse eelnõu suhtes vastuväide (11);

| K. | arvestades, et taotlejate alternatiivide analüüsi aluseks on eeldus, et tehniliselt teostatav alternatiiv on ainult üks ühele vastav aine (12), st üksainus aine või tehnoloogia, millega saab asendada väga ohtliku aine kõikides eri sektorites ja rakendustes, kus seda kasutatakse (13); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et taotlejate alternatiivide analüüsi aluseks on eeldus, et tehniliselt teostatav alternatiiv on ainult üks ühele vastav aine (12), st üksainus aine või tehnoloogia, millega saab asendada väga ohtliku aine kõikides eri sektorites ja rakendustes, kus seda kasutatakse (13);

| L. | arvestades, et selline lähenemisviis autoriseeringutaotluses, mis puudutab väga erinevaid sektoreid ja väga erinevate kvaliteedinõuetega kasutusalasid (14), muudab üheainsa kõigile nõuetele vastava alternatiivi leidmise võimatuks, mida sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ka selgelt tunnistab (15); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et selline lähenemisviis autoriseeringutaotluses, mis puudutab väga erinevaid sektoreid ja väga erinevate kvaliteedinõuetega kasutusalasid (14), muudab üheainsa kõigile nõuetele vastava alternatiivi leidmise võimatuks, mida sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ka selgelt tunnistab (15);

| M. | arvestades, et sellise lähenemisviisi puhul jäetakse põhjendamatult kõrvale alternatiivid, mis on kättesaadavad kas teatavates sektorites või teatavatel kasutusaladel, ning see vabastaks taotlejad ebaseaduslikult kohustusest tõendada alternatiivi puudumist iga taotletud kasutusala puhul; arvestades, et selline lähenemisviis on vastuolus kemikaalimääruse REACH artiklis 55 sätestatud asendamise eesmärgiga ega soodusta innovatsiooni; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sellise lähenemisviisi puhul jäetakse põhjendamatult kõrvale alternatiivid, mis on kättesaadavad kas teatavates sektorites või teatavatel kasutusaladel, ning see vabastaks taotlejad ebaseaduslikult kohustusest tõendada alternatiivi puudumist iga taotletud kasutusala puhul; arvestades, et selline lähenemisviis on vastuolus kemikaalimääruse REACH artiklis 55 sätestatud asendamise eesmärgiga ega soodusta innovatsiooni;

| N. | arvestades, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee väitel oli taotlejate analüüs tehniliselt sobivate alternatiivide kättesaadavuse kohta ebapiisav ja üldsõnaline (16); arvestades, et komitee väitel ei suutnud taotlejad veenvalt tõendada, et kroomimise rakendustele alternatiive ei ole, ning lisaks oli komitee ise teadlik olemasolevatest alternatiividest, mida oleks tehniliselt võimalik mõnel taotletaval kasutusalal kasutada (17); arvestades, et komitee kinnitusel oleks tal olnud alternatiivide majandusliku teostatavuse kohta järelduste tegemiseks vaja rohkem teavet (18); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee väitel oli taotlejate analüüs tehniliselt sobivate alternatiivide kättesaadavuse kohta ebapiisav ja üldsõnaline (16); arvestades, et komitee väitel ei suutnud taotlejad veenvalt tõendada, et kroomimise rakendustele alternatiive ei ole, ning lisaks oli komitee ise teadlik olemasolevatest alternatiividest, mida oleks tehniliselt võimalik mõnel taotletaval kasutusalal kasutada (17); arvestades, et komitee kinnitusel oleks tal olnud alternatiivide majandusliku teostatavuse kohta järelduste tegemiseks vaja rohkem teavet (18);

| O. | arvestades, et see näitab, et taotlejad ei ole tõendamiskohustust täitnud, kuigi kemikaalimääruses REACH on seda nõutud ja Üldkohus on seda nõuet kinnitanud (19); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et see näitab, et taotlejad ei ole tõendamiskohustust täitnud, kuigi kemikaalimääruses REACH on seda nõutud ja Üldkohus on seda nõuet kinnitanud (19);

| P. | arvestades, et vaatamata sellele väitis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee oma oletustele tuginedes, et „alternatiivid, juhul kui ja siis kui need oleksid tehniliselt teostatavad, ei ole tõenäoliselt majanduslikult teostatavad“ (20) (rõhuasetus lisatud); arvestades, et esiteks ei ole komitee ülesanne täita lünki taotluses oma oletustega ning teiseks näitab väljend „ei ole tõenäoliselt“, et selles suhtes on veel ebaselgust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vaatamata sellele väitis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee oma oletustele tuginedes, et „alternatiivid, juhul kui ja siis kui need oleksid tehniliselt teostatavad, ei ole tõenäoliselt majanduslikult teostatavad“ (20) (rõhuasetus lisatud); arvestades, et esiteks ei ole komitee ülesanne täita lünki taotluses oma oletustega ning teiseks näitab väljend „ei ole tõenäoliselt“, et selles suhtes on veel ebaselgust;

| Q. | arvestades, et komitee arvamus, et alternatiivid ei ole tehniliselt ega majanduslikult teostatavad, ei ole komitee enda järeldustega kooskõlas ning sellisele arvamusele ei saa taotluse puuduste tõttu jõuda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komitee arvamus, et alternatiivid ei ole tehniliselt ega majanduslikult teostatavad, ei ole komitee enda järeldustega kooskõlas ning sellisele arvamusele ei saa taotluse puuduste tõttu jõuda;

| R. | arvestades, et Üldkohus sedastas kindlalt, et „ainult komisjon on kohustatud kontrollima, kas [kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõikes 4] ette nähtud tingimused on täidetud,“ (21) et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ega riskihindamise komitee arvamused ei ole komisjonile siduvad ning et komisjon ei pea nende arvamusi järgima, kui neis sisalduv arutluskäik ei ole „täielik, ühtne ja asjakohane“ (22); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Üldkohus sedastas kindlalt, et „ainult komisjon on kohustatud kontrollima, kas [kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõikes 4] ette nähtud tingimused on täidetud,“ (21) et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ega riskihindamise komitee arvamused ei ole komisjonile siduvad ning et komisjon ei pea nende arvamusi järgima, kui neis sisalduv arutluskäik ei ole „täielik, ühtne ja asjakohane“ (22);

| S. | arvestades, et komisjon, kinnitades sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ebajärjekindlat arvamust komisjoni rakendusotsuse eelnõus (23), ei täitnud Üldkohtu kehtestatud kohustusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon, kinnitades sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ebajärjekindlat arvamust komisjoni rakendusotsuse eelnõus (23), ei täitnud Üldkohtu kehtestatud kohustusi;

| T. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu põhjenduses 8 märgitakse selgelt, et „sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ei saanud välistada võimalikku ebaselgust seoses alternatiivide tehnilise teostatavusega mõnel konkreetsel kasutusalal, mis kuulub kavandatud kasutusalade alla“; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu põhjenduses 8 märgitakse selgelt, et „sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ei saanud välistada võimalikku ebaselgust seoses alternatiivide tehnilise teostatavusega mõnel konkreetsel kasutusalal, mis kuulub kavandatud kasutusalade alla“;

| U. | arvestades, et Üldkohus oli seisukohal, et kui vaatamata tõendite esitamisele autoriseerimise menetluse eri osaliste poolt jääb alternatiivide puudumise tingimuse suhtes midagi ikkagi ebaselgeks, tuleb järeldada, et taotleja ei täitnud tõendamiskohustust ja seetõttu ei ole võimalik autoriseeringut anda (24); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Üldkohus oli seisukohal, et kui vaatamata tõendite esitamisele autoriseerimise menetluse eri osaliste poolt jääb alternatiivide puudumise tingimuse suhtes midagi ikkagi ebaselgeks, tuleb järeldada, et taotleja ei täitnud tõendamiskohustust ja seetõttu ei ole võimalik autoriseeringut anda (24);

| V. | arvestades, et põhjenduses 8 osutatud ebaselgust arvestades on komisjoni rakendusotsuse eelnõu vastuolus Üldkohtu otsusega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et põhjenduses 8 osutatud ebaselgust arvestades on komisjoni rakendusotsuse eelnõu vastuolus Üldkohtu otsusega;

| W. | arvestades, et komisjon püüab oma otsust põhjendada, väites, et tingimused – mis komisjoni arvates piiravad lubatud kasutusalade ulatust (25) – korvavad taotluse puudused, mis on seotud alternatiivide analüüsiga; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjon püüab oma otsust põhjendada, väites, et tingimused – mis komisjoni arvates piiravad lubatud kasutusalade ulatust (25) – korvavad taotluse puudused, mis on seotud alternatiivide analüüsiga;

| X. | arvestades, et tingimuste kehtestamine on seaduslik ja asjakohane, kui need tõepoolest piiravad autoriseeringu ulatust, loetledes konkreetsed kasutusalad, mille jaoks komisjoni arvates autoriseeringu andmise ajal sobivaid alternatiive ei olnud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tingimuste kehtestamine on seaduslik ja asjakohane, kui need tõepoolest piiravad autoriseeringu ulatust, loetledes konkreetsed kasutusalad, mille jaoks komisjoni arvates autoriseeringu andmise ajal sobivaid alternatiive ei olnud;

| Y. | arvestades, et antud juhul jättis komisjon siiski autoriseeringu ulatuse määratluse lahtiseks (26), mis näitab, et ta ei võtnud vastu lõplikku otsust selle kohta, millistel kasutusaladel otsuse tegemise kuupäeva seisuga sobivaid alternatiive ei olnud; arvestades, et komisjon on tingimuste kehtestamisega hoopis delegeerinud taotlejatele oma ainuõiguse teha igal üksikjuhul eraldi lõplik hinnang ja otsus autoriseeringu ulatuse kohta; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et antud juhul jättis komisjon siiski autoriseeringu ulatuse määratluse lahtiseks (26), mis näitab, et ta ei võtnud vastu lõplikku otsust selle kohta, millistel kasutusaladel otsuse tegemise kuupäeva seisuga sobivaid alternatiive ei olnud; arvestades, et komisjon on tingimuste kehtestamisega hoopis delegeerinud taotlejatele oma ainuõiguse teha igal üksikjuhul eraldi lõplik hinnang ja otsus autoriseeringu ulatuse kohta;

| Z. | arvestades, et Üldkohus pidas sellist lähenemisviisi ebaseaduslikuks (27); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Üldkohus pidas sellist lähenemisviisi ebaseaduslikuks (27);

| AA. | arvestades ka Üldkohtu seisukohta, et kui olemasoleva teabe põhjal võib oletada, et sobivad alternatiivid on üldiselt kättesaadavad, kuid need ei ole taotleja jaoks tehniliselt või majanduslikult teostatavad, peab taotleja autoriseeringu seaduslikuks saamiseks esitama asendusplaani (28); |
| --- | --- |

AA.

arvestades ka Üldkohtu seisukohta, et kui olemasoleva teabe põhjal võib oletada, et sobivad alternatiivid on üldiselt kättesaadavad, kuid need ei ole taotleja jaoks tehniliselt või majanduslikult teostatavad, peab taotleja autoriseeringu seaduslikuks saamiseks esitama asendusplaani (28);

| AB. | arvestades, et kuigi alternatiivide kohta saadi teavet enne sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse vastuvõtmist (29), ei käsitlenud taotlejad komitee arvates alternatiive põhjalikumalt ega esitanud täpsemat kava teadus- ja arendustegevuse edusammude jälgimise kohta (30); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kuigi alternatiivide kohta saadi teavet enne sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse vastuvõtmist (29), ei käsitlenud taotlejad komitee arvates alternatiive põhjalikumalt ega esitanud täpsemat kava teadus- ja arendustegevuse edusammude jälgimise kohta (30);

| AC. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku anda autoriseering põhjendusega, et üldiselt kättesaadavad alternatiivid ei ole taotlejate jaoks tehniliselt või majanduslikult teostatavad, hoolimata sellest, et taotlejad ei ole sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvates esitanud piisavalt teavet majandusliku teostatavuse kohta ega asendusplaani, rikkudes sellega kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõike 4 punkti f; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku anda autoriseering põhjendusega, et üldiselt kättesaadavad alternatiivid ei ole taotlejate jaoks tehniliselt või majanduslikult teostatavad, hoolimata sellest, et taotlejad ei ole sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvates esitanud piisavalt teavet majandusliku teostatavuse kohta ega asendusplaani, rikkudes sellega kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõike 4 punkti f;

| AD. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõike 7 kohaselt antakse autoriseering üksnes juhul, kui taotlus vastab määruse artikli 62 nõuetele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõike 7 kohaselt antakse autoriseering üksnes juhul, kui taotlus vastab määruse artikli 62 nõuetele;

| AE. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus Üldkohtu otsuse ning kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõigetega 4 ja 7; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus Üldkohtu otsuse ning kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõigetega 4 ja 7;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1907/2006 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta ja esitada uue eelnõu, millega antakse autoriseering üksnes konkreetselt kindlaks määratud kasutusaladele, mille jaoks ei ole sobivaid alternatiive; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil teha selle taotluse ja teiste sama aine kohta esitatud taotluste puhul otsused kiiresti ja täielikus kooskõlas kemikaalimäärusega REACH; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Riskihindamise komitee arvamuse ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse 9. detsembri 2016. aasta konsolideeritud versioon: „Opinion on an Application for Authorisation for Chromium trioxide use: Functional Chrome Plating“, ECHA/RAC/SEAC: Opinion No AFA-O-0000006522-78-02/F. https://echa.europa.eu/documents/10162/50002b75-2f4c-5010-81de-bcc01a8174fc

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  Kohtuotsus, Üldkohus, 7. märts 2019, Rootsi vs. komisjon, T-837/16, ECLI:EU:T:2019:144.

http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?docid=211428&text=&dir=&doclang=EN&part=1&occ=first&mode=lst&pageIndex=0&cid=1573675

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6b11ec66-9d90-400a-a61a-90de9a0fd8b1

(6)  Komisjoni 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 348/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XIV lisa (ELT L 108, 18.4.2013, lk 1).

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13640/3rd_a_xiv_recommendation_20dec2011_en.pdf

(8)  Teave taotluse kohta on aadressil https://echa.europa.eu/applications-for-authorisation-previous-consultations/-/substance-rev/12473/term

(9)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. juuli 2009, S.P.C.M. SA jt vs. Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, C-558/07, ECLI:EU:C:2009:430, punkt 45.

(10)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 30.

(11)  Euroopa Parlamendi 27. märtsi 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse autoriseering kroomtrioksiidi teatavateks kasutusaladeks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Lanxess Deutschland GmbH ja teised) (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0317).

(12)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 32, tabel 13.

(13)  Vt taotlejate esitatud funktsionaalse kroomimise alternatiivide analüüsi aadressil https://echa.europa.eu/documents/10162/ece8b65e-aec0-4da8-bf68-4962158a4952, lk 13–14: „Kroomtrioksiidi asendamiseks katsetatakse mitut alternatiivi. Raske on leida asendajat, mis vastab kõigile eri liiki toodetele esitatavatele nõuetele ja sobib iga konkreetse rakenduse eri kasutusalade puhul ning on ühtlasi tehniliselt ja majanduslikult teostatav. Paljud alternatiivid sobivad praegu mõne rakenduse jaoks nii, et mõned funktsionaalse kroomimise nõuded on piisavalt täidetud, kuid ühelgi neist ei ole kõiki neid olulisi omadusi, mis on funktsionaalsel kroomimisel kroomtrioksiidi vesilahusega [...]“.

(14)  Igas sektoris (nt terasetootmine ja mitmesugused tööstusharud) on erinevad tehnilised nõuded: vt sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse lk 34, kus on kollasega märgitud alternatiivid, mille puhul parameetrid/hindamiskriteeriumid vastavad mõnele nõudele mõne rakenduse/sektori puhul, kuid mitte kõigis rakendustes/sektorites.

(15)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 36: „Taotlejate arvates on alternatiivid paljulubavad ainult siis, kui need vastavad kõigi eespool nimetatud tööstusharude nõuetele (kuigi taotlejate käive nendes sektorites on väga piiratud), mistõttu ei ole võimalik, et üksainus alternatiiv täidab kõik nõuded“ (rõhuasetus lisatud).

(16)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 35–36: „Komitee arvates on taotlejad esitanud eri tööstussektorites alternatiivide kasutamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse üldise hinnangu ..., analüüsimata piisavalt põhjalikult kroomtrioksiidi asendatavust taotletud kasutusalal. .... Komitee nõustub taotlejate järeldusega, et alternatiivide analüüsis hinnatud alternatiividel puuduvad mõned olulised omadused. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et alternatiivide analüüs ei ole piisavalt põhjalik ja selles ei keskenduta selgelt kroomtrioksiidi tegelikule kasutamisele taotlejate poolt. Taotlejad nimetasid mõnda alternatiivi paljutõotavaks ja väitsid, et terasetööstus uurib neid võimalusi. Samas ei esitanud taotlejad paljutõotavaks nimetatud alternatiivide kohta põhjalikumat teavet ega teadus- ja arendustegevuse kavu. [...] Seetõttu peab komitee analüüsi taotluse ulatust arvestades ebapiisavaks“ (rõhuasetus lisatud).

(17)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 50: „Taotlejad ei suuda veenvalt põhjendada väidet, et kroomimise rakendustele (taotlejate ärisektorites) ei ole saadaval ega saa tavapärase läbivaatamistähtaja jooksul kättesaadavaks alternatiive. Komitee on teadlik alternatiivsetest pinnakattetehnoloogiatest, mis võivad juba olla tehniliselt teostatavad või lähiajal selleni jõuda teatavate detailide puhul, mille kroomimisega tegelevad viiest taotlejast kaks.“

(18)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 37, vt eelkõige punkti 7.2 kokkuvõtet: „Siiski oleks selleks, et komitee saaks teha järelduse alternatiivse võimaluse majandusliku teostatavuse kohta, tulnud esitada rohkem teavet nende detailide osakaalu kohta, mida saaks kroomida tehniliselt teostatava alternatiiviga.“

(19)  Otsus kohtuasjas T-837/16, punkt 79.

(20)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, vastus küsimusele 7.2, lk 36.

(21)  Otsus kohtuasjas T-837/16, punkt 64.

(22)  Otsus kohtuasjas T-837/16, punktid 66 ja 68.

(23)  Komisjoni rakendusotsuse eelnõu, punkt 8.

(24)  Otsus kohtuasjas T-837/16, punkt 79.

(25)  Komisjoni rakendusotsuse eelnõu artikkel 1: „Lubatud kasutus“ hõlmab „kasutust funktsionaalsel kroomimisel, kui kavandatud kasutusala jaoks on vajalik mõni järgmistest põhifunktsioonidest või -omadustest: kulumiskindlus, kõvadus, kihi paksus, korrosioonikindlus, hõõrdetegur ja mõju pinna morfoloogiale“. Kahtluste välistamiseks on täpsustatud, et „kroomtrioksiidi kasutamise autoriseeringut ei anta funktsionaalseks kroomimiseks, kui ükski esimeses lõigus loetletud põhifunktsioonidest ei ole vajalik“.

(26)  Sellega jättis komisjon pärast autoriseeringu andmist taotlejate otsustada ja täitevasutuste hinnata, kas kõik loetletud funktsioonid on nende kasutusala jaoks „vajalikud“;

(27)  Otsus kohtuasjas T-837/16, punkt 83; vt punkti 97: „Nimelt see, kui märkida, et käesolevas asjas käsitletavate pliikromaatide kasutamine on piiratud üksnes juhtudega, kus neid kromaate sisaldavate ainesegude toimekus on tõepoolest vajalik, on samaväärne sellega, kui kinnitada, et iga kord, kui allkasutaja tuvastab alternatiivi, peab ta hoiduma käesolevas asjas käsitletavate pliikromaatide kasutamisest. Niisugune kinnitus on aga kindel märk sellest, et vaidlustatud otsuse tegemise kuupäeval ei olnud komisjon ise arvamusel, et alternatiivide puudumisega seotud tingimuse uurimine oleks olnud lõpetatud.“; vt ka punkte 86 ja 98.

(28)  Otsus kohtuasjas T-837/16, punkt 76; vastavalt kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõike 4 punktile f ja artikli 60 lõike 4 punktile c.

(29)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 37: „Muude kroomtrioksiidi taotluste avaliku arutamise käigus on komitee saanud teavet alternatiivsete pinnakattetehnoloogiate kohta, mis võivad teatavate eridetailide puhul saada teostatavateks alternatiivideks“.

(30)  Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamus, lk 37: „Kuigi taotlejad mainisid, et mõned alternatiivid on paljulubavad ja on praegu terasetööstuses uurimisel, ei käsitle nad neid põhjalikumalt ega esita täpsemat kava teadus- ja arendustegevuse edusammude jälgimise kohta selles valdkonnas.“

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/73

---

P9_TA(2019)0047

Thomas Cook Groupi pankroti mõjud

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon kontserni Thomas Cook pankroti negatiivsete tagajärgede kohta ELi turismisektorile (2019/2854(RSP))

(2021/C 202/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 6 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 6 punkti d,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 195, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 195,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2019. aasta avaldust kontserni Thomas Cook pankroti tagajärgede kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2019. aasta avaldust kontserni Thomas Cook pankroti tagajärgede kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2007. aasta teatist „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia“ (COM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2007. aasta teatist „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia“ (COM(2007)0621),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (3), eelkõige artiklit 8 lennutegevusloa kehtivuse kohta ja artiklit 9 lennutegevusloa peatamise ja tühistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (3), eelkõige artiklit 8 lennutegevusloa kehtivuse kohta ja artiklit 9 lennutegevusloa peatamise ja tühistamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 29. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni uute ülesannete ja strateegiate kohta turismi edendamiseks Euroopas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni uute ülesannete ja strateegiate kohta turismi edendamiseks Euroopas (4),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni lennureisijatele kehtivate õiguste tõhususe ja rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni lennureisijatele kehtivate õiguste tõhususe ja rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. märtsi 2013. aasta teatist reisijate kaitse kohta lennuettevõtja maksejõuetuse korral (COM(2013)0129), milles komisjon esitas meetmed reisijate kaitse parandamiseks lennuettevõtja maksejõuetuse korral, sealhulgas määruse (EÜ) nr 261/2004 parem jõustamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. märtsi 2013. aasta teatist reisijate kaitse kohta lennuettevõtja maksejõuetuse korral (COM(2013)0129), milles komisjon esitas meetmed reisijate kaitse parandamiseks lennuettevõtja maksejõuetuse korral, sealhulgas määruse (EÜ) nr 261/2004 parem jõustamine,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 („EGFi määrus“) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 („EGFi määrus“) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta seisukohta, mis võeti vastu esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta, ning määrust (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta reisijate ja nende pagasi õhuveol (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta seisukohta, mis võeti vastu esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta, ning määrust (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta reisijate ja nende pagasi õhuveol (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2302, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2302, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2019. aasta teatist „Euroopa lennundusstrateegia: rangete sotsiaalstandardite säilitamine ja edendamine“ (COM(2019)0120), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2019. aasta teatist „Euroopa lennundusstrateegia: rangete sotsiaalstandardite säilitamine ja edendamine“ (COM(2019)0120),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. mai 2019. aasta järeldusi, milles käsitletakse turismisektori konkurentsivõimet kui ELi jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse sidususe mootorit järgmisel kümnel aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2019. aasta järeldusi, milles käsitletakse turismisektori konkurentsivõimet kui ELi jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse sidususe mootorit järgmisel kümnel aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Ühendkuningriigi ettevõtte Thomas Cook pankrot kahjustab tugevalt majandust, ELi siseturgu, tööhõivet, tarbijate usaldust ning inimeste vaba liikumist ELis ja kaugemalgi, sest tegemist on maailma suuruselt teise ja ühe vanima reisikorraldajaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ühendkuningriigi ettevõtte Thomas Cook pankrot kahjustab tugevalt majandust, ELi siseturgu, tööhõivet, tarbijate usaldust ning inimeste vaba liikumist ELis ja kaugemalgi, sest tegemist on maailma suuruselt teise ja ühe vanima reisikorraldajaga;

| B. | arvestades, et kontserni Thomas Cook likvideerimise tõttu on maailmas ohus 22 000 töökohta, millest 9 000 asuvad Ühendkuningriigis, 2 500 Hispaanias ja rohkem kui 1 000 Kreekas; arvestades, et isegi kui nende töökohtade saatus on veel ebaselge, on sellel tõenäoliselt märkimisväärne mitmekordne järelmõju mitte ainult turismitööstusele ja transpordisektorile, vaid kogu ELi majandusele tervikuna; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontserni Thomas Cook likvideerimise tõttu on maailmas ohus 22 000 töökohta, millest 9 000 asuvad Ühendkuningriigis, 2 500 Hispaanias ja rohkem kui 1 000 Kreekas; arvestades, et isegi kui nende töökohtade saatus on veel ebaselge, on sellel tõenäoliselt märkimisväärne mitmekordne järelmõju mitte ainult turismitööstusele ja transpordisektorile, vaid kogu ELi majandusele tervikuna;

| C. | arvestades, et kontserni Thomas Cook pankroti põhjustasid mitmed tegurid, millest üks oli äriühingu suutmatus muuta oma ärimudelit ja teha uuendusi digitaalmajanduses konkureerimiseks; arvestades, et kontserni Thomas Cook finantsolukord oli Suurbritannia ametiasutustele juba varem hästi teada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kontserni Thomas Cook pankroti põhjustasid mitmed tegurid, millest üks oli äriühingu suutmatus muuta oma ärimudelit ja teha uuendusi digitaalmajanduses konkureerimiseks; arvestades, et kontserni Thomas Cook finantsolukord oli Suurbritannia ametiasutustele juba varem hästi teada;

| D. | arvestades, et kontsern Thomas Cook juhtis hotelle, kuurorte ja lennuettevõtjaid 16 riigis ja teenindas 19 miljonit inimest aastas ning tema tegevuse lõpetamine tingis erakordselt suure repatrieerimisoperatsiooni, sest enam kui 600 000 maailma eri paigus viibivat inimest tuli oma kodumaale tagasi toimetada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kontsern Thomas Cook juhtis hotelle, kuurorte ja lennuettevõtjaid 16 riigis ja teenindas 19 miljonit inimest aastas ning tema tegevuse lõpetamine tingis erakordselt suure repatrieerimisoperatsiooni, sest enam kui 600 000 maailma eri paigus viibivat inimest tuli oma kodumaale tagasi toimetada;

| E. | arvestades, et ainuüksi sel aastal on mitu lennuettevõtjat kuulutatud maksejõuetuks ning sellel on olnud tõsised tagajärjed ettevõtetele, turismile ja tarbijatele; arvestades, et 2019. aasta aprillis andis Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet kontsernile Thomas Cook uue 12-kuulise tegevusloa; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainuüksi sel aastal on mitu lennuettevõtjat kuulutatud maksejõuetuks ning sellel on olnud tõsised tagajärjed ettevõtetele, turismile ja tarbijatele; arvestades, et 2019. aasta aprillis andis Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet kontsernile Thomas Cook uue 12-kuulise tegevusloa;

| F. | arvestades, et mitu liikmesriiki on teatanud sihipäraste meetmete võtmisest oma turismisektori toetamiseks, et leevendada kontserni Thomas Cook pankroti negatiivset mõju; arvestades, et ühtegi ELi toetusmehhanismi ei ole veel käivitatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitu liikmesriiki on teatanud sihipäraste meetmete võtmisest oma turismisektori toetamiseks, et leevendada kontserni Thomas Cook pankroti negatiivset mõju; arvestades, et ühtegi ELi toetusmehhanismi ei ole veel käivitatud;

| G. | arvestades, et turism annab ligikaudu 4 % ELi SKPst ja pakub tööd hinnanguliselt 12,3 miljonile töötajale, mis moodustab vähemalt 5 % kõigist töökohtadest (rohkem kui 27 miljonit töötajat ja peaaegu 12 % kõigist töökohtadest, kui võtta arvesse seotud sektoreid); arvestades, et Euroopa on maailma sihtkohtade seas esikohal ja tema turuosa oli 2018. aastal 50,8 %; arvestades, et turism loob nii otseselt kui ka kaudselt 10,3 % ELi 28 liikmesriigi kogu SKPst ja prognooside kohaselt suureneb turismi osakaal 2027. aastaks 11,2 %-ni SKPst; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et turism annab ligikaudu 4 % ELi SKPst ja pakub tööd hinnanguliselt 12,3 miljonile töötajale, mis moodustab vähemalt 5 % kõigist töökohtadest (rohkem kui 27 miljonit töötajat ja peaaegu 12 % kõigist töökohtadest, kui võtta arvesse seotud sektoreid); arvestades, et Euroopa on maailma sihtkohtade seas esikohal ja tema turuosa oli 2018. aastal 50,8 %; arvestades, et turism loob nii otseselt kui ka kaudselt 10,3 % ELi 28 liikmesriigi kogu SKPst ja prognooside kohaselt suureneb turismi osakaal 2027. aastaks 11,2 %-ni SKPst;

| H. | arvestades, et turismisektor hõlmab äärmiselt erinevaid teenuseid ja ameteid, milles liikuvusel on otsustav tähtsus, ning sektori tegevuste üksikisikule suunatud iseloomu tõttu on vaja palju töötajaid; arvestades, et turism toimib olulise stiimulina paljude teiste majandussektorite jaoks; arvestades, et sektoris domineerivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), samuti füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle tegevus loob turismist väga sõltuvates piirkondades töökohti ja annab tulu; arvestades, et turismisektor on erakordselt vastuvõtlik nii looduslikele kui ka inimeste põhjustatud ettenägematutele ohtudele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et turismisektor hõlmab äärmiselt erinevaid teenuseid ja ameteid, milles liikuvusel on otsustav tähtsus, ning sektori tegevuste üksikisikule suunatud iseloomu tõttu on vaja palju töötajaid; arvestades, et turism toimib olulise stiimulina paljude teiste majandussektorite jaoks; arvestades, et sektoris domineerivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), samuti füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle tegevus loob turismist väga sõltuvates piirkondades töökohti ja annab tulu; arvestades, et turismisektor on erakordselt vastuvõtlik nii looduslikele kui ka inimeste põhjustatud ettenägematutele ohtudele;

| I. | arvestades, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest kuulub ELi pädevusse ka liikmesriikide tegevuse toetamine ja täiendamine turismi vallas; arvestades, et turismile ei ole ELi eelarves siiski konkreetset eelarverida ette nähtud, kuigi parlament nõudis oma 14. novembri 2018. aasta resolutsioonis, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027, et kestliku turismi jaoks nähtaks ette sihtotstarbeline eraldis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest kuulub ELi pädevusse ka liikmesriikide tegevuse toetamine ja täiendamine turismi vallas; arvestades, et turismile ei ole ELi eelarves siiski konkreetset eelarverida ette nähtud, kuigi parlament nõudis oma 14. novembri 2018. aasta resolutsioonis, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027, et kestliku turismi jaoks nähtaks ette sihtotstarbeline eraldis;

| J. | arvestades, et turismisektoris on tugev nõudlus suurema ELi tasandil koordineerimise ja selge ELi turismipoliitika järele, millel oleks ka asjakohane eelarvetoetus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et turismisektoris on tugev nõudlus suurema ELi tasandil koordineerimise ja selge ELi turismipoliitika järele, millel oleks ka asjakohane eelarvetoetus;

| K. | arvestades, et turism on ELi majandusarengu ja töökohtade loomise seisukohalt tähtis sektor ning et uue komisjoni prioriteedid (eelkõige see, mis käsitleb „inimeste kasuks töötava majanduse“ toetamist) peaksid seega kajastama sektori tähtsust ja selle vajadusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et turism on ELi majandusarengu ja töökohtade loomise seisukohalt tähtis sektor ning et uue komisjoni prioriteedid (eelkõige see, mis käsitleb „inimeste kasuks töötava majanduse“ toetamist) peaksid seega kajastama sektori tähtsust ja selle vajadusi;

| L. | arvestades, et kontserni Thomas Cook tegevuse lõpetamine on põhjustanud turismisektorile, tööhõivele ja kohalikele kogukondadele tõsist majanduslikku kahju ning toonud kaasa lennuühenduse katkemise mõnede ELi liikmesriikide territooriumide vahel; arvestades, et sektori konkurentsivõime parandamiseks ning selleks, et Euroopa jääks maailma soosituimaks turismisihtkohaks, mis soodustab majanduskasvu ning linnade ja piirkondade kestlikku arengut, on seetõttu vaja võtta sobivaid meetmeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kontserni Thomas Cook tegevuse lõpetamine on põhjustanud turismisektorile, tööhõivele ja kohalikele kogukondadele tõsist majanduslikku kahju ning toonud kaasa lennuühenduse katkemise mõnede ELi liikmesriikide territooriumide vahel; arvestades, et sektori konkurentsivõime parandamiseks ning selleks, et Euroopa jääks maailma soosituimaks turismisihtkohaks, mis soodustab majanduskasvu ning linnade ja piirkondade kestlikku arengut, on seetõttu vaja võtta sobivaid meetmeid;

| M. | arvestades, et reisijatel on õigus ette nähtud teenuseid saada, sest nad on reisi eest tasunud juba enne teenuse osutamist; arvestades, et reisijatele tuleb kindlasti anda arusaadavat, täpset, õigeaegset ja kõigile kättesaadavat teavet; arvestades, et paljude tarbijate jaoks ei olnud selge, millised on nende õigused hüvitise saamiseks ja millised osad nende broneeringust on kindlustusega kaetud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et reisijatel on õigus ette nähtud teenuseid saada, sest nad on reisi eest tasunud juba enne teenuse osutamist; arvestades, et reisijatele tuleb kindlasti anda arusaadavat, täpset, õigeaegset ja kõigile kättesaadavat teavet; arvestades, et paljude tarbijate jaoks ei olnud selge, millised on nende õigused hüvitise saamiseks ja millised osad nende broneeringust on kindlustusega kaetud;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (11), et komisjon esitaks pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist õigusakti ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (11), et komisjon esitaks pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist õigusakti ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta;

| 1. | peab äärmiselt murettekitavaks, et 600 000 inimest on kodust kaugel hätta sattunud ning paljud neist on reisi sihtkohta maha jäetud, ilma et oleks pakutud alternatiivset tagasireisi, mis tähendab sektori jaoks väga suurt õiguslikku ebakindlust ja märkimisväärset tarbijakaitse puudumist; tunneb muret ka selle üle, et Euroopas kaotasid tuhanded töötajad töö, tuhanded kohalikud tarnijad ja tütarettevõtted, kes on enamasti VKEd, on Thomas Cooki pankroti tõttu suurtes finantsraskustes, lisaks on tõsiselt kahjustada saanud ka kohalik majandustegevus ja kogukonnad ning Euroopa kui maailma peamise turismisihtkoha kuvand ja maine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et kontserni Thomas Cook tegevus hõlmas mitmeid valdkondi, nagu majutus, transport ja vaba aja veetmine, ning mõjutas eri liiki tarbijaid ja ettevõtjaid, mis tähendab, et selle kokkuvarisemine kuulub ELi ja liikmesriikide erinevate seaduste reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub juhtumiga seotud liikmesriikide pädevaid asutusi üles tagama, et töö kaotanud Thomas Cooki töötajatele makstakse juba teenitud palgad täielikult välja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustab liikmesriike kiire tegutsemise eest hädaolukorra kavade elluviimisel, et reisijad tagasi kodumaale toimetada, ning võtab teadmiseks muud meetmed, millega piirata Thomas Cooki pankroti mõju turismisektori töötajatele; kutsub komisjoni üles hindama, kuidas on kehtivad ELi õigusaktid ja liikmesriikide vastavad seadused sellele suurele päästeoperatsioonile vastanud, ning uurima, kuidas komisjon saaks tulevikus sarnases olukorras kiiresti ja tõhusalt osaleda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub pädevatel asutustel analüüsida kontserni Thomas Cook likvideerimise põhjuseid – võttes seejuures arvesse asjaolu, et äriühingu finantsolukorra halvenemine oli Suurbritannia ametiasutustele juba teada, – et teha kindlaks, kas äkilise kokkuvarisemise vältimiseks oleks olnud võimalik võtta ennetavaid meetmeid; usub, et see peaks aitama tulevasi kriise ette aimata ja määrata kindlaks poliitikasuunad, et minimeerida ohte ELi jaoks nii olulises sektoris; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et riiklikud järelevalveasutused peavad paremini jälgima lennuettevõtjate finantsolukorda, et Euroopa reisijad ei satuks sellise maksejõuetuse ohvriks, arvestades, et 2017. aasta algusest on pankrotti läinud 32 lennuettevõtjat; tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1008/2008 suhtes viiakse praegu läbi mõju hindamist, ning see sisaldab peatükki lennuettevõtjate kohustuse kohta saada lennutegevusluba; kutsub komisjoni üles kaaluma selle määruse läbivaatamist, et volitada ametiasutusi lennuettevõtjate finantsolukorda paremini jälgima ja kriitilises olukorras reageerima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil teha kindlaks ELi rahastamisvahendid, millega saaks kompenseerida sektorile tekitatud kahju ja aidata parandada selle konkurentsivõimet, teha need vahendid kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks ning tagada tarbijakaitse kõrge tase; märgib, et kontserni Thomas Cook pankrotist tekkinud kriis ei ole üksiksündmus ning see võib tulevikus korduda; palub seetõttu komisjonil hinnata, kas oleks võimalik näha ette konkreetseid tegevusi ja/või meetmeid selliste olukordade kordumise vältimiseks, et tarbijakaitset ja reisijate õigusi veelgi suurendada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub, et komisjon lisaks turismi oma strateegia prioriteetidesse ja nimetaks transpordiportfelli ümber „Transpordiks ja turismiks“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et suurte struktuurimuutuste tõttu töö kaotanud isikud võivad saada abi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF); palub, et liikmesriigid, keda Thomas Cooki pankrot mõjutab, kasutaksid täielikult ära EGFi võimalused, eelkõige seoses VKEde ühistaotlustega; palub, et komisjon menetleks neid taotlusi võimalikult kiiresti EGFi määruses sätestatud aja jooksul ning pakuks liikmesriikidele vajalikku tuge, kui seda palutakse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et nendes turismipiirkondades olid ettevõtjad, eelkõige hotellid, juba teenuste osutamisega arvestanud, kuna järgmiseks turismihooajaks oli juba tehtud palju broneeringuid, enne kui kontsern Thomas Cook kokku varises, ning tunnistab seetõttu vajadust liikmesriikide toetuse järele, et tegeleda negatiivse mõjuga, mida see on paljudele ettevõtjatele avaldanud; julgustab ka liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi kasutama ära Euroopa Sotsiaalfondi pakutavaid võimalusi ning muid ELi, riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi vahendeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama regulaarselt turismitööstusega seotud konkreetseid pakkumiskutseid, tuginedes vastavates fondides sätestatud prioriteetidele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab, kui tähtis on koostada ELi kestliku turismi strateegia koordineeritud ja konkreetsete meetmetega, nagu kriisijuhtimise mehhanism ning turismisektori tõhusa koostöö mehhanismid; palub, et komisjon looks turismile järgmises eelarveprojektis eraldi eelarverea, nagu Euroopa Parlament seoses mitmeaastase finantsraamistikuga 2021–2027 taotles; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kaaluksid üksnes viimase abinõuna riigiabi meetmeid, mis võivad leevendada negatiivset majanduslikku mõju ettevõtjatele, linnadele, piirkondadele ja sihtkohtadele ning tõsiseid tagajärgi tööhõivele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et maksejõuetusest mõjutatud töötajatele tagatakse väljateenitud töötasu ja pensionihüvitised; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et on oluline tagada hästi toimiv transporditeenuste siseturg, säilitada töötajate ja tarbijate kõrgetasemeline kaitse ning parandada turismisektori ettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et Euroopa turismisektor peab palju paremini ära kasutama digitehnoloogiate ja digitaalse ühtse turu pakutavaid suurepäraseid võimalusi; kutsub komisjoni sellega seoses üles pakkuma ELi ettevõtetele vajalikku tuge üleminekuks digitaalsele majandusele ja uutele ärimudelitele ning toetama seda nii rahastamise kui ka koolitustega, samuti ärgitades digitaalsele majandustegevusele suunatud mõtteviisi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et vastastikusel usaldusel ja jagatud vastutusel põhinev pidev sotsiaalne dialoog kõigil tasanditel on üks paremaid vahendeid, et leida konsensuslikke lahendusi ja ühiseid lähenemisviise restruktureerimise juhtimiseks, ennustamiseks ja ennetamiseks; kutsub liikmesriike üles konsulteerima kõigi asjakohaste meetmete väljatöötamisel sotsiaalpartneritega; palub, et komisjon määraks riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi asutuste ning selle sektori VKEde võetud meetmete põhjal kindlaks parimad tavad, et töötada välja ELi ühine turismisektori strateegia; palub veel kord, et komisjon esitaks pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist seadusandliku ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta, järgides Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis (töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta) (12) antud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles hindama ja võtma vastu kõik vajalikud meetmed, et kaitsta ELi huve ning vältida selliseid olukordi tulevikus, ning tegema sellest kogemusest järeldusi, mida võtta arvesse tulevaste lennunduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti, kui Thomas Cooki pankroti kohta on uut teavet; rõhutab sellega seoses, et on oluline teada, kas lube väljaandvad asutused olid hinnanud Thomas Cook finantsolukorda, kas oli tuvastatud finantsprobleeme ja kas oleks olnud võimalik võtta meetmeid, et vältida tuhandete reisijate jätmist kodust kaugele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles kaaluma uusi meetmeid, et säilitada ettevõtte maksejõuetuse korral tarbijate ja töötajate kaitse; palub, et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu oma seisukoha määruse (EÜ) nr 261/2004 muutmise kohta lennureisijate õiguste jõustamise ja lennuettevõtja vastutuse piiride osas ning toetaks seisukohta, mille parlament võttis 2014. aasta veebruaris; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole suutnud viimase viie aasta jooksul kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab, et seoses määruse (EÜ) nr 261/2004 muutmisega lennureisijate õiguste jõustamise ja lennuettevõtjate vastutuse osas on vaja kohustuslikke mehhanisme, et säilitada maksejõuetuse või pankroti korral reisijate kaitse praegusel tasemel, sealhulgas tagatisfondide või kindlustuslepingute loomise kaudu, mille on sõlminud lennuettevõtjad ja mis tagavad abi, hüvitamise, kompenseerimise ja marsruudi muutmise; rõhutab, et reisijad, kes broneerisid eraldi teenuse, näiteks ühe lennu, peaksid saama sama kaitse nagu reisipaketi broneerinud reisijad, eriti kuna tarbijad broneerivad üha enam ainult lende; nõuab seetõttu tarbijate õiguste kõrgeimate standardite ühtlustamist transpordi-, majutus- ja turismisektoris; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub, et komisjon hõlbustaks parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel selle kohta, kuidas ettevõtete sulgemisega kõige paremini toime tulla, julgustades neid otsima näiteid õigussätetes, et püüda võimaluse korral leida ostja, et ettevõtete saaks tegevust jätkata hoolimata algsete omanike otsusest tegevus lõpetada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  ELT L 46, 17.2.2004, lk 1.

(2)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(3)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

(4)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 71.

(5)  ELT C 257 E, 6.9.2013, lk 1.

(6)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 42.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(8)  ELT C 93, 24.3.2017, lk 336.

(9)  ELT L 326, 11.12.2015, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0449.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0005

(12)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 23.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/78

---

P9_TA(2019)0048

Teatavate äriühingute ja filiaalide poolt tulumaksualase teabe avalikustamise hetkeseis – avalik aruandlus riikide lõikes

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon hetkeseisu kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (2016/0107(COD)) ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes (2019/2882(RSP))

(2021/C 202/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. aprillil 2016. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (COM(2016)0198) ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. aprillil 2016. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (COM(2016)0198) ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes,

| — | võttes arvesse oma 4. juulil 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekuid ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juulil 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekuid ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (1),

| — | võttes arvesse oma 27. märtsi 2019. aasta seisikohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. märtsi 2019. aasta seisikohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 50 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 50 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0146/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni 2017. aasta jaanuari arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni 2017. aasta jaanuari arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta suuliselt vastatavat küsimust nõukogule (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta suuliselt vastatavat küsimust nõukogule (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni juhtiva asepresidendi kandidaatide Valdis Dombrovskise (4) ja Margrethe Vestageri (5) kuulamisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni juhtiva asepresidendi kandidaatide Valdis Dombrovskise (4) ja Margrethe Vestageri (5) kuulamisi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (tuntud ka kui neljas kapitalinõuete direktiiv –CRD IV) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (tuntud ka kui neljas kapitalinõuete direktiiv –CRD IV) (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes, õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 lõige 1; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt ehk avaliku aruandlusega riikide lõikes, õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 lõige 1;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis juba 4. juulil 2017. aastal vastu oma volituse, mille põhjal saavad raportöörid alustada majandus- ja rahanduskomisjoni ning õiguskomisjoni ühise raporti alusel institutsioonidevahelisi kolmepoolseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis juba 4. juulil 2017. aastal vastu oma volituse, mille põhjal saavad raportöörid alustada majandus- ja rahanduskomisjoni ning õiguskomisjoni ühise raporti alusel institutsioonidevahelisi kolmepoolseid läbirääkimisi;

| C. | arvestades, et tehniliselt valmis kompromisstekst ei ole veel jõudnud alaliste esindajate komitee (COREPER) tasandile hoolimata sellest, et nõukogu eelmistel eesistumisperioodidel on toimunud 18 nõukogu töörühmade ja atašeede koosolekut; arvestades, et nõukogu ei ole seetõttu veel kolmepoolseid läbirääkimisi alustanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tehniliselt valmis kompromisstekst ei ole veel jõudnud alaliste esindajate komitee (COREPER) tasandile hoolimata sellest, et nõukogu eelmistel eesistumisperioodidel on toimunud 18 nõukogu töörühmade ja atašeede koosolekut; arvestades, et nõukogu ei ole seetõttu veel kolmepoolseid läbirääkimisi alustanud;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha lõpuks vastu enne oma eelmise koosseisu ametiaja lõppu 27. märtsil 2019. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha lõpuks vastu enne oma eelmise koosseisu ametiaja lõppu 27. märtsil 2019. aastal;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt juba 2013. aastal vastu võetud neljanda kapitalinõuete direktiivi artikliga 89 kehtestati liikmesriikidele kohustus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustaksid liikmesriikide ja kolmandate riikide lõikes, kus neil on tegevuskoht, igal aastal majandusaasta kohta konsolideeritud alusel teabe, mis hõlmab tegevuse laadi ja geograafilist asukohta, käivet, töötajate arvu, maksustamiseelset kasumit või kahjumit, kasumilt või kahjumilt tasumisele kuuluvat maksu ning saadud riiklikku toetust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt juba 2013. aastal vastu võetud neljanda kapitalinõuete direktiivi artikliga 89 kehtestati liikmesriikidele kohustus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustaksid liikmesriikide ja kolmandate riikide lõikes, kus neil on tegevuskoht, igal aastal majandusaasta kohta konsolideeritud alusel teabe, mis hõlmab tegevuse laadi ja geograafilist asukohta, käivet, töötajate arvu, maksustamiseelset kasumit või kahjumit, kasumilt või kahjumilt tasumisele kuuluvat maksu ning saadud riiklikku toetust;

| 1. | kutsub tungivalt liikmesriike üles murdma välja nõukogus tekkinud ummikseisust ja viima lõpule riikide lõikes koostatavat avalikku aruandlust käsitleva ettepaneku esimese lugemise ning alustama Euroopa Parlamendiga institutsioonidevahelisi läbirääkimisi, et viia õigusloomeprotsess võimalikult kiiresti lõpule ja järgida Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub tungivalt eesistujariiki Soomet üles alustama uuesti ja pidama esmatähtsaks riikide lõikes koostatavat avalikku aruandlust käsitleva ettepaneku alast tööd ning tuginema seejuures Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukohale, et võimaldada kõnealuse ettepaneku läbivaatamist COREPERis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ametisseastuv komisjon on kinnitanud, et toetab igati riikide lõikes koostatavat avalikku aruandlust käsitleva ettepaneku kiiret vastuvõtmist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0284.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0309.

(3)  O-000015/2018 (B8-0013/2018).

(4)  Kuulamise stenogramm on kättesaadav järgmisel aadressil: https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191008RES63730/20191008RES63730.pdf.

(5)  Kuulamise stenogramm on kättesaadav järgmisel aadressil: https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191009RES63801/20191009RES63801.pdf.

(6)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/80

---

P9_TA(2019)0049

Türgi sõjalised operatsioonid Kirde-Süürias ja nende tagajärjed

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (2019/2886(RSP))

(2021/C 202/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. oktoobri 2019. aasta järeldusi Türgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. oktoobri 2019. aasta järeldusi Türgi kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastavasisulisi avaldusi, eelkõige 9. oktoobri 2019. aasta avaldust viimaste arengute kohta Süüria kirdeosas, ning välisasjade nõukogu 14. oktoobri 2019. aasta kohtumisele saabudes ja kohtumise järgsel pressikonverentsil tehtud mõtteavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastavasisulisi avaldusi, eelkõige 9. oktoobri 2019. aasta avaldust viimaste arengute kohta Süüria kirdeosas, ning välisasjade nõukogu 14. oktoobri 2019. aasta kohtumisele saabudes ja kohtumise järgsel pressikonverentsil tehtud mõtteavaldusi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta ning oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta ning oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohta (1),

| — | võttes arvesse Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi, Euroopa Parlamendi ja Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja väliskomisjonide esimeeste 18. oktoobri 2019. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi, Euroopa Parlamendi ja Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja väliskomisjonide esimeeste 18. oktoobri 2019. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Türgi ja USA 17. oktoobri 2019. aasta ühisavaldust Süüria kirdeosa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgi ja USA 17. oktoobri 2019. aasta ühisavaldust Süüria kirdeosa kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja Rupert Colville’i 11. ja 15. oktoobri 2019. aasta avaldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja Rupert Colville’i 11. ja 15. oktoobri 2019. aasta avaldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse NATO peasekretäri 14. oktoobri 2019. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO peasekretäri 14. oktoobri 2019. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Araabia Liiga 12. oktoobri 2019. aasta kommünikeed, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia Liiga 12. oktoobri 2019. aasta kommünikeed, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. märtsi 2017. aasta ühisteatist „ELi Süüria strateegia alused“ (JOIN(2017)0011) ning nõukogu 3. aprilli 2017. aasta järeldusi ELi Süüria strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. märtsi 2017. aasta ühisteatist „ELi Süüria strateegia alused“ (JOIN(2017)0011) ning nõukogu 3. aprilli 2017. aasta järeldusi ELi Süüria strateegia kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja ja kõiki ÜRO konventsioone, milles Türgi ja Süüria on osalisriigid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja ja kõiki ÜRO konventsioone, milles Türgi ja Süüria on osalisriigid,

| — | võttes arvesse asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige 18. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 2254 (2015), ja 2012. aasta Genfi kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige 18. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 2254 (2015), ja 2012. aasta Genfi kommünikeed,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/248 rahvusvahelise, erapooletu ja sõltumatu mehhanismi kohta, mis aitab rahvusvahelise õiguse alusel uurida kõige raskemaid Süüria Araabia Vabariigis alates 2011. aasta märtsist toime pandud kuritegusid ja anda nende eest vastutavad isikud kohtu alla, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/248 rahvusvahelise, erapooletu ja sõltumatu mehhanismi kohta, mis aitab rahvusvahelise õiguse alusel uurida kõige raskemaid Süüria Araabia Vabariigis alates 2011. aasta märtsist toime pandud kuritegusid ja anda nende eest vastutavad isikud kohtu alla,

| — | võttes arvesse Rooma statuuti ja Rahvusvahelise Kohtu asutamisdokumente, samuti selliste rahvusvaheliste kohtute nagu endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu, Rwanda asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu ja Liibanoni erikohtu asutamisega loodud pretsedenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rooma statuuti ja Rahvusvahelise Kohtu asutamisdokumente, samuti selliste rahvusvaheliste kohtute nagu endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu, Rwanda asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu ja Liibanoni erikohtu asutamisega loodud pretsedenti,

| — | võttes arvesse memorandumit Süüria Araabia Vabariigis pingelõdvendusalade loomise kohta, mille Iraan, Venemaa ja Türgi allkirjastasid 6. mail 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse memorandumit Süüria Araabia Vabariigis pingelõdvendusalade loomise kohta, mille Iraan, Venemaa ja Türgi allkirjastasid 6. mail 2017,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Põhja-Atlandi lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Põhja-Atlandi lepingut,

| — | võttes arvesse 1993. aasta keemiarelvade keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1993. aasta keemiarelvade keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISILi/Daeshi ohu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISILi/Daeshi ohu kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2018. aasta aruannet Türgi kohta (2) ja milles ta soovitab komisjonil ja Euroopa Liidu Nõukogul kooskõlas läbirääkimisraamistikuga ühinemisläbirääkimised Türgiga ametlikult peatada; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2018. aasta aruannet Türgi kohta (2) ja milles ta soovitab komisjonil ja Euroopa Liidu Nõukogul kooskõlas läbirääkimisraamistikuga ühinemisläbirääkimised Türgiga ametlikult peatada;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et pärast USA presidendi Donald Trumpi otsust USA väed Süüria kirdeosast välja viia algatas Türgi rahvusvahelist õigust rikkudes 9. oktoobril 2019 sõjalise sissetungi (operatsioon „Rahu allikas“) Süüria demokraatlike jõudude (SDF) kontrolli alla olevatele aladele; arvestades, et selle tulemusena on mõlemal pool piiri hukkunud suurel hulgal tsiviilelanikke ja sõjaväelasi, ning ÜRO allikate andmetel on vähemalt 300 000 inimest, sealhulgas 70 000 last pidanud oma kodudest lahkuma; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole ELi ühtsusele vaatamata veel kriisi suhtes meetmeid võtnud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast USA presidendi Donald Trumpi otsust USA väed Süüria kirdeosast välja viia algatas Türgi rahvusvahelist õigust rikkudes 9. oktoobril 2019 sõjalise sissetungi (operatsioon „Rahu allikas“) Süüria demokraatlike jõudude (SDF) kontrolli alla olevatele aladele; arvestades, et selle tulemusena on mõlemal pool piiri hukkunud suurel hulgal tsiviilelanikke ja sõjaväelasi, ning ÜRO allikate andmetel on vähemalt 300 000 inimest, sealhulgas 70 000 last pidanud oma kodudest lahkuma; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole ELi ühtsusele vaatamata veel kriisi suhtes meetmeid võtnud;

| B. | arvestades, et USA ja Türgi kuulutasid 18. oktoobril 2019 Süüria piirialal välja kohe jõustuva viiepäevase relvarahu; arvestades, et see kokkulepe on ajutine, kuna Türgi ei ole nõustunud oma vägesid Süüria kirdeosast välja viima; arvestades, et relvarahu rakendamise seis on endiselt ebaselge; arvestades, et 22. oktoobril 2019 toimus Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani ja Venemaa presidendi Vladimir Putini kohtumine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et USA ja Türgi kuulutasid 18. oktoobril 2019 Süüria piirialal välja kohe jõustuva viiepäevase relvarahu; arvestades, et see kokkulepe on ajutine, kuna Türgi ei ole nõustunud oma vägesid Süüria kirdeosast välja viima; arvestades, et relvarahu rakendamise seis on endiselt ebaselge; arvestades, et 22. oktoobril 2019 toimus Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani ja Venemaa presidendi Vladimir Putini kohtumine;

| C. | arvestades, et nõukogu mõistis Türgi tegevuse hukka ja lubas võtta esialgseid meetmeid seoses relvamüügiga Türgile; arvestades, et paljud ELi liikmesriigid on juba ametlikult peatanud relvamüügi Türgile kooskõlas nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (3); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu mõistis Türgi tegevuse hukka ja lubas võtta esialgseid meetmeid seoses relvamüügiga Türgile; arvestades, et paljud ELi liikmesriigid on juba ametlikult peatanud relvamüügi Türgile kooskõlas nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (3);

| D. | arvestades, et nõukogu on Süüria olukorra tõttu kehtestanud rea piiravaid meetmeid Süüria tsiviilelanike vastaste repressioonide eest vastutavate ning nendega seotud isikute ja üksuste vastu; arvestades, et vastuseks Türgi sõjategevusele Süüria kirdeosas on USA kehtestanud Türgi ministeeriumide ja kõrgemate riigiametnike vastu sanktsioonid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu on Süüria olukorra tõttu kehtestanud rea piiravaid meetmeid Süüria tsiviilelanike vastaste repressioonide eest vastutavate ning nendega seotud isikute ja üksuste vastu; arvestades, et vastuseks Türgi sõjategevusele Süüria kirdeosas on USA kehtestanud Türgi ministeeriumide ja kõrgemate riigiametnike vastu sanktsioonid;

| E. | arvestades, et Türgi ühepoolsel sõjalisel operatsioonil puudub õiguslik alus ning see vaid süvendab kaheksa aastat kestnud konflikti Süürias; arvestades, et selle sõjalise operatsiooni tagajärjed kahjustavad tõsiselt ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni jõupingutusi, milles SDFil on praegu endiselt väga oluline roll võitluses ikka veel aktiivsete ISISe võitlejate vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Türgi ühepoolsel sõjalisel operatsioonil puudub õiguslik alus ning see vaid süvendab kaheksa aastat kestnud konflikti Süürias; arvestades, et selle sõjalise operatsiooni tagajärjed kahjustavad tõsiselt ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni jõupingutusi, milles SDFil on praegu endiselt väga oluline roll võitluses ikka veel aktiivsete ISISe võitlejate vastu;

| F. | arvestades, et ELi ametlik seisukoht on toetada jätkuvalt Süüria riigi ühtsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; arvestades, et neid eesmärke on võimalik tagada ainult tegeliku poliitilise üleminekuga kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 ja 2012. aasta Genfi kommünikeega, mille üle Süüria osapooled pidasid läbirääkimisi ÜRO juhitud Genfi protsessi raames; arvestades, et ÜRO egiidi all saavutasid Süüria Araabia Vabariigi valitsus ja Süüria läbirääkimiste komisjon kokkuleppe luua usaldusväärne, tasakaalustatud ja kaasav põhiseaduslik komitee, mis peaks hõlbustama Süüria sõjale poliitilise lahenduse leidmist, kuid mille kohtumist võib nüüd takistada Türgi ühepoolne sõjaline tegevus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ametlik seisukoht on toetada jätkuvalt Süüria riigi ühtsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; arvestades, et neid eesmärke on võimalik tagada ainult tegeliku poliitilise üleminekuga kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 ja 2012. aasta Genfi kommünikeega, mille üle Süüria osapooled pidasid läbirääkimisi ÜRO juhitud Genfi protsessi raames; arvestades, et ÜRO egiidi all saavutasid Süüria Araabia Vabariigi valitsus ja Süüria läbirääkimiste komisjon kokkuleppe luua usaldusväärne, tasakaalustatud ja kaasav põhiseaduslik komitee, mis peaks hõlbustama Süüria sõjale poliitilise lahenduse leidmist, kuid mille kohtumist võib nüüd takistada Türgi ühepoolne sõjaline tegevus;

| G. | arvestades, et on teateid Türgi toetatud relvarühmituste toime pandud tapmistest, hirmutamisest, väärkohtlemisest, inimröövidest ning tsiviilisikute majade rüüstamisest ja hõivamisest, ning selle kohta, et teatavatesse kurdi rühmitustesse kuulumises süüdistatud tsiviilisikud on väidetavalt sunniviisiliselt oma kodudest välja aetud või Türgi toetatud rühmituste kontrollpunktides kinni peetud; arvestades, et ÜRO andmetel on teateid kohtuväliste hukkamiste kohta, mille on toime pannud Türgiga seotud relvarühmituse Ahrar al-Sharqiya võitlejad; arvestades, et väidetavalt piinasid Ahrar al-Sharqiya võitlejad tuntud kurdi naispoliitikut Hevrin Khalafi ja hukkasid ta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on teateid Türgi toetatud relvarühmituste toime pandud tapmistest, hirmutamisest, väärkohtlemisest, inimröövidest ning tsiviilisikute majade rüüstamisest ja hõivamisest, ning selle kohta, et teatavatesse kurdi rühmitustesse kuulumises süüdistatud tsiviilisikud on väidetavalt sunniviisiliselt oma kodudest välja aetud või Türgi toetatud rühmituste kontrollpunktides kinni peetud; arvestades, et ÜRO andmetel on teateid kohtuväliste hukkamiste kohta, mille on toime pannud Türgiga seotud relvarühmituse Ahrar al-Sharqiya võitlejad; arvestades, et väidetavalt piinasid Ahrar al-Sharqiya võitlejad tuntud kurdi naispoliitikut Hevrin Khalafi ja hukkasid ta;

| H. | arvestades, et pärast USA vägede taandumist ja pärast seda, kui kurdi relvajõud nõustusid Venemaa vahendatud kokkuleppega Türgi rünnaku ärahoidmiseks, tungisid Bashar al-Assadi väed 14. oktoobril 2019 esimest korda seitsme aasta jooksul mitmesse Süüria kirdeosa linna; arvestades, et Damaskuse ja kurdide vahelise kokkuleppe üksikasjad on teadmata; arvestades, et veel kinnitamata andmetel patrullivad Vene väed rindejoonel Türgi ja Süüria armee positsioonide vahel, et neid üksteisest lahus hoida; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast USA vägede taandumist ja pärast seda, kui kurdi relvajõud nõustusid Venemaa vahendatud kokkuleppega Türgi rünnaku ärahoidmiseks, tungisid Bashar al-Assadi väed 14. oktoobril 2019 esimest korda seitsme aasta jooksul mitmesse Süüria kirdeosa linna; arvestades, et Damaskuse ja kurdide vahelise kokkuleppe üksikasjad on teadmata; arvestades, et veel kinnitamata andmetel patrullivad Vene väed rindejoonel Türgi ja Süüria armee positsioonide vahel, et neid üksteisest lahus hoida;

| I. | arvestades, et Türgi toetatud väed on väidetavalt kasutanud valge fosforiga laskemoona; arvestades, et Tal Tamri ja Al-Hasakahi haiglates tehtud fotodel ja videotes on näha raskete keemiliste põletushaavadega lapsi; arvestades, et Türgi eitas neid süüdistusi; arvestades, et SDF kutsus rahvusvahelisi organisatsioone saatma selle küsimuse uurimiseks eksperte; arvestades, et ÜRO keemiarelvade inspektorid on teatanud, et nad on alustanud nende süüdistuste kohta teabe kogumist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Türgi toetatud väed on väidetavalt kasutanud valge fosforiga laskemoona; arvestades, et Tal Tamri ja Al-Hasakahi haiglates tehtud fotodel ja videotes on näha raskete keemiliste põletushaavadega lapsi; arvestades, et Türgi eitas neid süüdistusi; arvestades, et SDF kutsus rahvusvahelisi organisatsioone saatma selle küsimuse uurimiseks eksperte; arvestades, et ÜRO keemiarelvade inspektorid on teatanud, et nad on alustanud nende süüdistuste kohta teabe kogumist;

| J. | arvestades, et Süüria konflikti käigus Assadi režiimi, tema liitlaste, ISISe/Daeshi ning muude terroristlike rühmituste poolt toimepandud vägivallategude seas oli keemiarelvarünnakuid, rünnakuid tsiviilelanike vastu, kohtuväliseid tapmisi, piinamist ja väärkohtlemist, kadunuks jääma sundimist, massilisi ja meelevaldseid vahistamisi, kollektiivseid karistamisi, meditsiinitöötajate vastu suunatud rünnakuid ning toidust, veest ja meditsiiniabist ilmajätmist; arvestades, et need kuriteod kujutavad endast sõjakuritegusid, inimsusvastaseid kuritegusid ja genotsiidi ning need on siiani jäänud karistuseta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Süüria konflikti käigus Assadi režiimi, tema liitlaste, ISISe/Daeshi ning muude terroristlike rühmituste poolt toimepandud vägivallategude seas oli keemiarelvarünnakuid, rünnakuid tsiviilelanike vastu, kohtuväliseid tapmisi, piinamist ja väärkohtlemist, kadunuks jääma sundimist, massilisi ja meelevaldseid vahistamisi, kollektiivseid karistamisi, meditsiinitöötajate vastu suunatud rünnakuid ning toidust, veest ja meditsiiniabist ilmajätmist; arvestades, et need kuriteod kujutavad endast sõjakuritegusid, inimsusvastaseid kuritegusid ja genotsiidi ning need on siiani jäänud karistuseta;

| K. | arvestades, et teadete kohaselt on sajad väidetavad Daeshi liikmed, kellest mõned on ELi kodanikud, ja nende perekonnad Türgi pealetungi ära kasutades SDFi vahi alt põgenenud; arvestades, et piirkonna ja ELi julgeoleku huvides on esmatähtis takistada nende naasmist võitlusesse ja hirmu levitama; arvestades, et SDFi andmetel peavad nad kinni umbes 10 000 Islamiriigi võitlejat; arvestades, et enamik tuhandetest Islamiriigi võitlejate Euroopa päritolu lastest asub praegu Süüria kirdeosas kolmes eri laagris, nimelt Al-Holi laagris, Roj laagris ja Ein Issa laagris, mis on Türgi pealetungi tõttu tõsises ohus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et teadete kohaselt on sajad väidetavad Daeshi liikmed, kellest mõned on ELi kodanikud, ja nende perekonnad Türgi pealetungi ära kasutades SDFi vahi alt põgenenud; arvestades, et piirkonna ja ELi julgeoleku huvides on esmatähtis takistada nende naasmist võitlusesse ja hirmu levitama; arvestades, et SDFi andmetel peavad nad kinni umbes 10 000 Islamiriigi võitlejat; arvestades, et enamik tuhandetest Islamiriigi võitlejate Euroopa päritolu lastest asub praegu Süüria kirdeosas kolmes eri laagris, nimelt Al-Holi laagris, Roj laagris ja Ein Issa laagris, mis on Türgi pealetungi tõttu tõsises ohus;

| L. | arvestades, et turvatsoonide loomine Süürias tekitab tõsist muret konflikti tõttu põgenenute ja nende inimeste turvalisuse pärast, kes võidakse Türgist ümber paigutada; arvestades, et inimeste sundümberasustamine, sealhulgas eesmärgiga tuua kaasa demograafilised muutused, on rahvusvahelise humanitaarõiguse selge rikkumine, võrdub inimsusvastase kuriteoga ning võib põhjustada demograafilisi ja etnilisi muutusi; arvestades, et relvakonfliktide ajal muutavad turvatsoonid tsiviilelanike jaoks sageli sõjaväljaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et turvatsoonide loomine Süürias tekitab tõsist muret konflikti tõttu põgenenute ja nende inimeste turvalisuse pärast, kes võidakse Türgist ümber paigutada; arvestades, et inimeste sundümberasustamine, sealhulgas eesmärgiga tuua kaasa demograafilised muutused, on rahvusvahelise humanitaarõiguse selge rikkumine, võrdub inimsusvastase kuriteoga ning võib põhjustada demograafilisi ja etnilisi muutusi; arvestades, et relvakonfliktide ajal muutavad turvatsoonid tsiviilelanike jaoks sageli sõjaväljaks;

| M. | arvestades, et usaldusväärsetel andmetel on Türgi ametivõimud alates 2019. aasta juulist pidanud eri provintsides meelevaldselt kinni kümneid süürlasi ja saatnud nad sunniviisiliselt tagasi Põhja-Süüriasse, mis on vastuolus Türgi rahvusvahelise kohustusega mitte saata kedagi tagasi sinna, kus neid ähvardab reaalne tagakiusamise, piinamise või muu väärkohtlemise oht või kus nende elu oleks ohus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et usaldusväärsetel andmetel on Türgi ametivõimud alates 2019. aasta juulist pidanud eri provintsides meelevaldselt kinni kümneid süürlasi ja saatnud nad sunniviisiliselt tagasi Põhja-Süüriasse, mis on vastuolus Türgi rahvusvahelise kohustusega mitte saata kedagi tagasi sinna, kus neid ähvardab reaalne tagakiusamise, piinamise või muu väärkohtlemise oht või kus nende elu oleks ohus;

| N. | arvestades, et alates sõjalise sekkumise algusest on Türgi ametivõimud Türgi terrorismivastaste seaduste abil jõuliselt represseerinud igaüht, kes sõjalist operatsiooni kritiseerib; arvestades, et Türgi ametivõimud on algatanud rohkem kui 500 sotsiaalmeedia konto uurimise, kasutades „terroristliku propaganda“ levitamise süüdistust; arvestades, et Türgi siseministri andmetel on Türgi sõjalist operatsiooni kahtluse alla seadvate sotsiaalmeediapostituste eest juba kinni peetud 121 inimest; arvestades, et operatsiooni algusest saadik on vahistatud üle 150 Rahvaste Demokraatliku Partei (HDP) liikme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alates sõjalise sekkumise algusest on Türgi ametivõimud Türgi terrorismivastaste seaduste abil jõuliselt represseerinud igaüht, kes sõjalist operatsiooni kritiseerib; arvestades, et Türgi ametivõimud on algatanud rohkem kui 500 sotsiaalmeedia konto uurimise, kasutades „terroristliku propaganda“ levitamise süüdistust; arvestades, et Türgi siseministri andmetel on Türgi sõjalist operatsiooni kahtluse alla seadvate sotsiaalmeediapostituste eest juba kinni peetud 121 inimest; arvestades, et operatsiooni algusest saadik on vahistatud üle 150 Rahvaste Demokraatliku Partei (HDP) liikme;

| O. | arvestades, et enamik rahvusvahelisi abiorganisatsioone on olnud sunnitud julgeolekuohu tõttu peatama oma tegevuse ja evakueerima rahvusvahelised töötajad; arvestades, et ohutu, takistamatu ja püsiva humanitaarabi tarnimise, evakueerimise ja arstiabi tõkestamine on samuti rahvusvahelise humanitaarõiguse ja mitme ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni rikkumine; arvestades, et ÜRO ja tema partnerid jätkavad humanitaarabi toimetamist kümnetele tuhandetele vägivalla eest põgenenud inimestele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et enamik rahvusvahelisi abiorganisatsioone on olnud sunnitud julgeolekuohu tõttu peatama oma tegevuse ja evakueerima rahvusvahelised töötajad; arvestades, et ohutu, takistamatu ja püsiva humanitaarabi tarnimise, evakueerimise ja arstiabi tõkestamine on samuti rahvusvahelise humanitaarõiguse ja mitme ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni rikkumine; arvestades, et ÜRO ja tema partnerid jätkavad humanitaarabi toimetamist kümnetele tuhandetele vägivalla eest põgenenud inimestele;

| P. | arvestades, et rahvusvahelise üldsuse ja üksikute riikide kohus on võtta vastutusele need isikud, kes vastutavad Süüria konflikti käigus toime pandud rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumiste eest, rakendades sealjuures nii üldise jurisdiktsiooni põhimõtet kui ka riigi seadusi; arvestades, et seda on võimalik teha kas olemasolevates riiklikes ja rahvusvahelistes kohtutes või ajutistes rahvusvahelistes kriminaalkohtutes, mis tuleb alles asutada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rahvusvahelise üldsuse ja üksikute riikide kohus on võtta vastutusele need isikud, kes vastutavad Süüria konflikti käigus toime pandud rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumiste eest, rakendades sealjuures nii üldise jurisdiktsiooni põhimõtet kui ka riigi seadusi; arvestades, et seda on võimalik teha kas olemasolevates riiklikes ja rahvusvahelistes kohtutes või ajutistes rahvusvahelistes kriminaalkohtutes, mis tuleb alles asutada;

| Q. | arvestades, et Türgi ja ELi tolliliit jõustus 1995. aastal ja on sellest ajast peale püsinud muutumatuna; arvestades, et selle tulemusena on kahepoolse kaubanduse maht suurenenud rohkem kui neli korda; arvestades, et 2018. aastal oli Türgi ELi suuruselt viies kaubanduspartner, samas kui EL on Türgi ülekaalukalt suurim kaubanduspartner ja peamine välismaiste otseinvesteeringute allikas; arvestades, et 2018. aastal peatas EL Türgis toimunud murettekitavate poliitiliste sündmuste tõttu tolliliidu ajakohastamise algatuse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Türgi ja ELi tolliliit jõustus 1995. aastal ja on sellest ajast peale püsinud muutumatuna; arvestades, et selle tulemusena on kahepoolse kaubanduse maht suurenenud rohkem kui neli korda; arvestades, et 2018. aastal oli Türgi ELi suuruselt viies kaubanduspartner, samas kui EL on Türgi ülekaalukalt suurim kaubanduspartner ja peamine välismaiste otseinvesteeringute allikas; arvestades, et 2018. aastal peatas EL Türgis toimunud murettekitavate poliitiliste sündmuste tõttu tolliliidu ajakohastamise algatuse;

| R. | arvestades, et Türgi on endiselt ELi peamine partner, NATO liige ning Süüria kriisis ja piirkonnas oluline osaleja; arvestades, et Põhja-Atlandi lepingu artiklis 1 sätestatakse, et lepinguosalised kohustuvad lahendama kõik rahvusvahelised vaidlused, millesse nad võivad sattuda, rahumeelsel teel, ohustamata rahvusvahelist rahu, julgeolekut ja õigust, ning hoiduma rahvusvahelistes suhetes jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest viisil, mis ei ole kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eesmärkidega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Türgi on endiselt ELi peamine partner, NATO liige ning Süüria kriisis ja piirkonnas oluline osaleja; arvestades, et Põhja-Atlandi lepingu artiklis 1 sätestatakse, et lepinguosalised kohustuvad lahendama kõik rahvusvahelised vaidlused, millesse nad võivad sattuda, rahumeelsel teel, ohustamata rahvusvahelist rahu, julgeolekut ja õigust, ning hoiduma rahvusvahelistes suhetes jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest viisil, mis ei ole kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eesmärkidega;

| 1. | mõistab järsult hukka Türgi ühepoolse sõjalise sekkumise Süüria kirdeosas, kuna see kujutab endast tõsist rahvusvahelise õiguse rikkumist, kahjustab kogu piirkonna stabiilsust ja julgeolekut, põhjustab niigi sõjast vaevatud inimestele uusi kannatusi, sunnib tsiviilelanikke massiliselt põgenema ja võib taas tegutsema panna Daeshi, kes endiselt ohustab Süüria, Türgi, laiema piirkonna, ELi ja kogu maailma julgeolekut ning tõkestab juurdepääsu humanitaarabile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Türgi peataks viivitamata ja lõplikult oma sõjalise operatsiooni Süüria kirdeosas ja viiks kõik oma relvajõud Süüria territooriumilt välja; rõhutab, et sõjaline sekkumine ei lahenda Türgi tegelikke julgeolekuprobleeme; nõuab, et täielikult austataks humanitaarõigust, mis hõlmab tsiviilelanike kaitset, ning võimaldataks kohalike ja rahvusvaheliste humanitaarabiorganisatsioonide piiranguteta juurdepääsu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab solidaarsust kurdi rahva ja kõigi teiste piirkonna elanikega; rõhutab SDFi, eriti naiste suurt panust Daeshi-vastase võitluse liitlastena ning vabaduse ja kodanikuõiguste tähtsuse taaskinnitamisel selle kurdi enamusega Süüria piirkonna sotsiaalses, poliitilises ja kultuurilises arengus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal esitada ELi seisukoht Türgi võimudele ja luua sellega alus ELi jõuliseks ja üksmeelseks vastuseks kriisile; nõuab tungivalt, et kõrge esindaja algataks Türgi ametivõimudega dialoogi, et olukorda kiiresti leevendada ja leida kriisile püsiv lahendus; rõhutab, et EL peaks kaaluma kõiki ÜRO raames leiduvaid koostöövõimalusi rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks USA ja Türgi vahel 17. oktoobril 2019 sõlmitud ajutise relvarahu kokkuleppe; tunneb siiski muret, et leppe sätted seadustavad Türgi okupatsiooni Süüria kirdeosa turvatsoonis; väljendab ühtlasi suurt muret selle pärast, et kokkulepe ei eelda mitte ainult kurdide, jeziidide, assüürlaste, türkmeenide, armeenlaste, araablaste ja teiste kohalike vähemuste ümberasustamist, vaid ühtlasi nende paigutamist araablaste enamusega piirkondadesse, mis tekitaks uusi pingeid ja ohustaks veelgi tsiviilelanike turvalisust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Süüria konfliktile tuleks leida üldine poliitiline lahendus, mille aluseks on Süüria riigi ühtsuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse tunnistamine ja kõigi Süüria ühiskonna etniliste ja usuliste rühmade õiguste täielik tunnustamine kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 ja 2012. aasta Genfi kommünikeega, mille üle Süüria konfliktiosalised pidasid läbirääkimisi ÜRO juhitud Genfi protsessi raames ja mis loob aluse tõeliseks poliitiliseks üleminekuks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiidab sellega seoses heaks konstitutsioonilise komitee loomise ning ÜRO peasekretäri Süüria eriesindaja Geir O. Pederseni jõupingutused, mis peaksid tagama usaldusväärse, tasakaalustatud ja kaasava aluse süürlaste poliitilisele protsessile ilma välise sekkumiseta; nõuab, et kõik Süüria kirdeosa sündmuste osalised oleksid sellesse protsessi täielikult kaasatud; tuletab meelde, et sõjapidamisega ei ole võimalik konflikti püsivalt lahendada, ning kutsub kõiki osalisi üles täies mahus täitma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, milles nõutakse sõjategevuse viivitamatut peatamist, kõigi piiramiste lõpetamist, humanitaarabi täieliku ja takistusteta kohaletoimetamise võimaldamist kogu riigis ning humanitaarabitöötajate kaitsmist kõigi osaliste poolt; kutsub liikmesriike üles veel kord paluma ÜRO Julgeolekunõukogul vastu võtta resolutsioon, mis võimaldaks nõukogul tegutseda sihipäraselt ning seada lõppsihiks ÜRO juhitava julgeolekutsooni loomine Põhja-Süürias sealsete elanike kaitseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab, kui tõsised on konflikti süvenemise ja destabiliseerimise tagajärjed nii piirkonnale endale kui ka ELile kasvavate julgeolekuriskide, humanitaarkriiside ja rändevoogude näol; kutsub komisjoni üles ELi kõigiti ette valmistama, et tekkivatele olukordadele parimal viisil reageerida, ning teavitama Euroopa Parlamenti tagajärgedest, mida konflikti süvenemine ja destabiliseerimine võivad piirkonnas põhjustada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et välisasjade nõukogu 14. oktoobri 2019. aasta istungil ei suudetud kokku leppida kogu ELi hõlmavas relvaembargos Türgi vastu; väljendab siiski heameelt mitme ELi liikmesriigi otsuse üle peatada ekspordilitsentside andmine relvade müügiks Türgile, kuid nõuab tungivalt, et nad tagaksid, et peatamine kehtiks ka nende relvasaadetiste suhtes, milleks on juba litsents antud, samuti üle andmata saadetiste suhtes; kordab, et eelkõige peavad kõik liikmesriigid rangelt kohaldama nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (relvaekspordi kohta) sätestatud eeskirju, sealhulgas piirkondlikku stabiilsust käsitlevat kriteeriumi 4; palub tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teeks senikauaks, kuni jätkub Türgi sõjaline operatsioon ja kohalolek Süürias, algatuse kehtestada Türgi suhtes ELi üldine relvaembargo, mis hõlmab ka kahesuguse kasutusega tehnoloogiat, arvestades tõsiseid süüdistusi rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub nõukogu üles kehtestama sihipäraseid sanktsioone ja viisakeelde Türgi ametnike suhtes, kes vastutavad inimõiguste rikkumise eest praeguse sõjalise sekkumise käigus, sarnaselt ettepanekule kehtestada sanktsioonid Türgi ametnike suhtes, kes vastutavad põhiõiguste vastaste siserepressioonide eest; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid tagaksid Süüria vastaseid piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (4) täieliku täitmise, eelkõige seoses otsuses loetletud isikute varade külmutamisega ning Süüria režiimist kasu saajate või selle toetajate vastuvõtmisele kehtestatud piirangutega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | lükkab kindlalt tagasi Türgi kava luua Süüria kirdeosa piiri äärde nn turvatsoon; rõhutab, et Süüria pagulaste või riigisiseste põgenike sunniviisiline ümberasustamine sellesse piirkonda kujutaks endast klassikalise rahvusvahelise pagulasõiguse, rahvusvahelise humanitaarõiguse ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte ränka rikkumist; tuletab meelde, et pagulaste tagasipöördumine peab olema ohutu, vabatahtlik ja inimväärikust austav ning et praegustes oludes on see täiesti võimatu; nõuab, et sellistele piirkondadele ei antaks ELi stabiliseerimis- ega arenguabi; rõhutab, et Süüria etnilistel ja usulistel rühmadel on õigus oma ajaloolistel ja traditsioonilistel asualadel väärikalt ja turvaliselt edasi elada või sinna naasta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub nõukogu üles kaaluma asjakohaste ja sihipäraste Türgi-vastaste majandusmeetmete vastuvõtmist, mis ei tohi mõjutada kodanikuühiskonda ega inimesi, keda riigi majanduskriis on juba niigi rängalt tabanud, Süüria pagulaste olukorda ega ka Türgi üliõpilaste jätkuvat osalemist Euroopa vahetusprogrammides, näiteks programmis „Erasmus+“; kutsub nõukogu Süüria kirdeosa olukorra halvenemise vältimiseks kaaluma hoiatusvahendina põllumajandussaadusi käsitleva lepingu kaubandussoodustuste peatamist ning viimase abinõuna ELi ja Türgi tolliliidu peatamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on viimastel aastatel ennetavalt tegutsenud, vähendades inimõiguste rikkumisega seotud probleemide pärast ühinemiseelse abi rahastamisvahendi II (IPA II) rahastust; leiab, et Türgi võimude hiljutised sammud on vastuolus Euroopa väärtustega; kutsub komisjoni üles tagama, et ELi toetust ei kasutataks käimasoleva sõjalise operatsiooni rahastamiseks ega Süüria pagulaste sunniviisilise tagasisaatmise hõlbustamiseks nn turvatsooni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb suurt muret seoses väidetega, et Türgi väed ja/või nende käsilased on kasutanud tsiviilisikute vastu valget fosforit, mis on rahvusvahelise õigusega keelatud; toetab täielikult Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW), kes on asunud võimalikku valge fosfori kasutamist uurima; nõuab süüdlaste vastutuselevõtmist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Türgit üles tagama, et tema volitusel tegutsevate relvarühmituste hirmutegude, sealhulgas Hevrin Khalafi mõrvamise ja muude tapmiste eest vastutavate isikute üle mõistetaks kohut; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid selliste rikkumiste dokumenteerimist ning nõuaksid nende põhjalikku ja erapooletut uurimist ja kuriteo toimepanijate vastutuselevõtmist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on äärmiselt mures teadete pärast, et sajad ISISe liikmetest vangid, sealhulgas paljud välisvõitlejad, põgenevad Türgi pealetungi ära kasutades Põhja-Süüria laagritest, mis suurendab ISISe uue esiletõusu ohtu; kutsub ELi liikmesriike üles koostama hädaolukorra lahendamise plaane julgeolekuohtude puhuks, mis kaasnevad Daeshi välisvõitlejate võimaliku tagasitulekuga, ning mõistma nende isikute toime pandud hirmutegude üle kohut rahvusvahelisi standardeid järgides; kutsub riiklikke luure- ja julgeolekuteenistusi üles suuremale valvsusele seoses välisvõitlejate ja nende perekondade võimaliku tagasipöördumisega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb muret ISISe võitlejate Euroopa päritolu laste dramaatilise olukorra ja saatuse pärast Põhja-Süürias; kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu nende laste olukorrale ja vajadustele, et tagada nende põhiõiguste austamine; kutsub liikmesriike üles seadma kõigis lapsi puudutavates otsustes esikohale lapse huvid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kinnitab oma toetust ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni jõupingutustele, mille partner on ka Türgi; rõhutab, et koalitsioon ja selle Süüria partnerjõud on Daeshi-vastases kampaanias Süürias märkimisväärset edu saavutanud, kuid tunneb muret selle pärast, et Türgi ühepoolne sõjaline tegevus kahjustab seda edu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt selle üle, et EL jätkab humanitaarabi andmist Süüria naaberriikidele, eelkõige Jordaaniale, Liibanonile, Türgile, Iraagile ja Egiptusele, kes võtavad endiselt vastu miljoneid pagulasi; peab vastuvõetamatuks, et Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani jaoks on pagulased ELi-vastane väljapressimisvahend; kutsub liikmesriike üles rohkem pühenduma vastutuse jagamisele, et võimaldada Süüria sõjapiirkondade pagulastel leida ümberasumise teel kaitset väljaspool vahetut naaberpiirkonda; rõhutab, et tuleb täielikult järgida tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet; nõuab, et EL ja liikmesriigid rahastaksid täiendavalt Iraagi Kurdistani piirkonna valitsust, et võimaldada tal toime tulla pagulaste sissevooluga Süüriast; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab, et Türgil on põhjendatud probleeme turvalisusega, kuid nõuab, et need lahendataks poliitiliste ja diplomaatiliste vahenditega ning kooskõlas rahvusvahelise, sealhulgas humanitaarõigusega, mitte aga sõjategevusega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO-le, Türgile, rahvusvahelise Süüria toetusrühma liikmetele ning kõigile konfliktiosalistele ja tagada selle teksti tõlkimine araabia ja türgi keelde. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0215.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0200.

(3)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(4)  Nõukogu 31. mai 2013. aasta otsus 2013/2255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 147, 1.6.2013, lk 14).

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/86

---

P9_TA(2019)0050

Ühinemisläbirääkimiste alustamine Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsioon Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta (2019/2883(RSP))

(2021/C 202/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järeldusi, milles kiideti heaks 26. juunil 2018. aastal vastu võetud nõukogu järeldused laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, millega avati selgelt uks ühinemisläbirääkimiste alustamiseks 2019. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järeldusi, milles kiideti heaks 26. juunil 2018. aastal vastu võetud nõukogu järeldused laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, millega avati selgelt uks ühinemisläbirääkimiste alustamiseks 2019. aasta juunis,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuni 2019. aasta järeldusi, milles nõukogu otsustas pöörduda hiljemalt 2019. aasta oktoobris tagasi komisjoni soovituste juurde alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 2019. aasta järeldusi, milles nõukogu otsustas pöörduda hiljemalt 2019. aasta oktoobris tagasi komisjoni soovituste juurde alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. ja 18. oktoobri 2019. aasta järeldusi, milles ülemkogu otsustas pöörduda laienemise küsimuse juurde tagasi enne 2020. aasta mais Zagrebis toimuvat ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. ja 18. oktoobri 2019. aasta järeldusi, milles ülemkogu otsustas pöörduda laienemise küsimuse juurde tagasi enne 2020. aasta mais Zagrebis toimuvat ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2019)0260) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente „2019. aasta aruanne Albaania kohta“ (SWD(2019)0215) ja „2019. aasta aruanne Põhja-Makedoonia kohta“ (SWD(2019)0218), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2019)0260) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente „2019. aasta aruanne Albaania kohta“ (SWD(2019)0215) ja „2019. aasta aruanne Põhja-Makedoonia kohta“ (SWD(2019)0218),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kohta, eelkõige 15. veebruari 2017. aasta (1) ja 29. novembri 2018. aasta (2) resolutsioone, milles käsitletakse komisjoni 2016. ja 2018. aasta aruandeid Albaania kohta, ning 14. juuni 2017. aasta (3) ja 29. novembri 2018. aasta (4) resolutsioone komisjoni 2016. ja 2018. aasta aruannete kohta, milles käsitletakse endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kohta, eelkõige 15. veebruari 2017. aasta (1) ja 29. novembri 2018. aasta (2) resolutsioone, milles käsitletakse komisjoni 2016. ja 2018. aasta aruandeid Albaania kohta, ning 14. juuni 2017. aasta (3) ja 29. novembri 2018. aasta (4) resolutsioone komisjoni 2016. ja 2018. aasta aruannete kohta, milles käsitletakse endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse Albaania ühinemist NATOga 2009. aastal ja asjaolu, et Põhja-Makedoonia on saamas NATO 30. liikmeks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Albaania ühinemist NATOga 2009. aastal ja asjaolu, et Põhja-Makedoonia on saamas NATO 30. liikmeks,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumisel vastu võetud Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumisel vastu võetud Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse eesistuja Tuski, presidentide Sassoli ja Junckeri ning ametisseastuva presidendi Von der Leyeni 3. oktoobri 2019. aasta ühist kirja Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistuja Tuski, presidentide Sassoli ja Junckeri ning ametisseastuva presidendi Von der Leyeni 3. oktoobri 2019. aasta ühist kirja Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2013. aasta teatist laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2013. aasta teatist laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi,

| — | võttes arvesse lõplikku kokkulepet erimeelsuste lahendamiseks, nagu seda on kirjeldatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 817 (1993) ja 845 (1993), 1995. aasta ajutise kokkuleppe lõpetamist ning 17. juunil 2018. aastal strateegilise partnerluse loomist Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, mida tuntakse ka Prespa kokkuleppena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lõplikku kokkulepet erimeelsuste lahendamiseks, nagu seda on kirjeldatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 817 (1993) ja 845 (1993), 1995. aasta ajutise kokkuleppe lõpetamist ning 17. juunil 2018. aastal strateegilise partnerluse loomist Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, mida tuntakse ka Prespa kokkuleppena,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda Põhja-Makedooniale ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus ja Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta otsust anda Albaaniale kandidaatriigi staatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda Põhja-Makedooniale ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus ja Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta otsust anda Albaaniale kandidaatriigi staatus,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning kahe kõnealuse riigi, Albaania ja Põhja-Makedoonia vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning kahe kõnealuse riigi, Albaania ja Põhja-Makedoonia vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguid,

| — | võttes arvesse 2. juunil ja 15. juulil 2015. aastal Skopjes nelja peamise erakonna vahel saavutatud poliitilist kokkulepet (nn Pržino kokkulepe) ning 20. juulil ja 31. augustil 2016. aastal saavutatud nelja erakonna kokkulepet selle poliitilise kokkuleppe rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. juunil ja 15. juulil 2015. aastal Skopjes nelja peamise erakonna vahel saavutatud poliitilist kokkulepet (nn Pržino kokkulepe) ning 20. juulil ja 31. augustil 2016. aastal saavutatud nelja erakonna kokkulepet selle poliitilise kokkuleppe rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 2003. aastal Thessaloníkis toimunud kohtumisel rõhutas Euroopa Ülemkogu oma toetust Lääne-Balkani riikide edaspidisele integreerumisele Euroopa Liidu struktuuridesse ning märkis, et nende tulevane liiduga ühinemine on ELi jaoks oluline prioriteet ja et Balkani riigid moodustavad ühtse Euroopa lahutamatu osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2003. aastal Thessaloníkis toimunud kohtumisel rõhutas Euroopa Ülemkogu oma toetust Lääne-Balkani riikide edaspidisele integreerumisele Euroopa Liidu struktuuridesse ning märkis, et nende tulevane liiduga ühinemine on ELi jaoks oluline prioriteet ja et Balkani riigid moodustavad ühtse Euroopa lahutamatu osa;

| B. | arvestades, et EL kinnitas 17. mail 2017. aastal toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel, et toetab kindlalt Lääne-Balkani riikide väljavaadet saada ELi liikmeks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL kinnitas 17. mail 2017. aastal toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel, et toetab kindlalt Lääne-Balkani riikide väljavaadet saada ELi liikmeks;

| C. | arvestades, et väljavaade saada ELi liikmeks on olnud Lääne-Balkani riikide reformide peamine stiimul; arvestades, et laienemisprotsessil on olnud otsustav tähtsus Lääne-Balkani stabiliseerimisel, mida peetakse ELi jaoks strateegilise tähtsusega piirkonnaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väljavaade saada ELi liikmeks on olnud Lääne-Balkani riikide reformide peamine stiimul; arvestades, et laienemisprotsessil on olnud otsustav tähtsus Lääne-Balkani stabiliseerimisel, mida peetakse ELi jaoks strateegilise tähtsusega piirkonnaks;

| D. | arvestades, et nii Põhja-Makedoonias kui ka Albaanias valitseb ELiga ühinemise protsessi suhtes poliitiline konsensus ja üldsuse laialdane toetus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nii Põhja-Makedoonias kui ka Albaanias valitseb ELiga ühinemise protsessi suhtes poliitiline konsensus ja üldsuse laialdane toetus;

| E. | arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on hädavajalikud mõlema riigi ELiga ühinemise protsessi edukaks kulgemiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on hädavajalikud mõlema riigi ELiga ühinemise protsessi edukaks kulgemiseks;

| F. | arvestades, et iga kandidaatriiki hinnatakse tema individuaalsete saavutuste põhjal eraldi ning ühinemise ajakava ja läbirääkimiste tempo tuleks määrata kindlaks reformide kiiruse ja kvaliteedi põhjal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et iga kandidaatriiki hinnatakse tema individuaalsete saavutuste põhjal eraldi ning ühinemise ajakava ja läbirääkimiste tempo tuleks määrata kindlaks reformide kiiruse ja kvaliteedi põhjal;

| G. | arvestades, et Albaania esitas ELiga ühinemise taotluse 2009. aastal ja sai kandidaatriigi staatuse 2014. aastal; arvestades, et 2016. aastal soovitas komisjon alustada ühinemisläbirääkimisi Albaaniaga; arvestades, et Põhja-Makedoonia esitas ELiga ühinemise taotluse 2004. aastal ja sai kandidaatriigi staatuse 2005. aastal; arvestades, et alates 2009. aastast on komisjon korduvalt soovitanud alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedooniaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Albaania esitas ELiga ühinemise taotluse 2009. aastal ja sai kandidaatriigi staatuse 2014. aastal; arvestades, et 2016. aastal soovitas komisjon alustada ühinemisläbirääkimisi Albaaniaga; arvestades, et Põhja-Makedoonia esitas ELiga ühinemise taotluse 2004. aastal ja sai kandidaatriigi staatuse 2005. aastal; arvestades, et alates 2009. aastast on komisjon korduvalt soovitanud alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedooniaga;

| H. | arvestades, et see on kolmas kord, kui Euroopa Ülemkogu on pärast 2018. ja 2019. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisi näidanud üles võimetust laienemise kohta positiivset otsust vastu võtta; arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas pöörduda laienemise küsimuse juurde tagasi enne 2020. aasta mais Zagrebis toimuvat ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et see on kolmas kord, kui Euroopa Ülemkogu on pärast 2018. ja 2019. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisi näidanud üles võimetust laienemise kohta positiivset otsust vastu võtta; arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas pöörduda laienemise küsimuse juurde tagasi enne 2020. aasta mais Zagrebis toimuvat ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist;

| I. | arvestades, et 2017. aasta augustis kirjutas Põhja-Makedoonia (oma endise nime all) Bulgaariaga alla sõpruslepingule, mis tegi lõpu kahe riigi vahelistele erimeelsustele ja lähendas neid teineteisele ELile suunatud partnerluse kaudu ning millele järgnes Prespa kokkulepe Kreekaga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2017. aasta augustis kirjutas Põhja-Makedoonia (oma endise nime all) Bulgaariaga alla sõpruslepingule, mis tegi lõpu kahe riigi vahelistele erimeelsustele ja lähendas neid teineteisele ELile suunatud partnerluse kaudu ning millele järgnes Prespa kokkulepe Kreekaga;

| J. | arvestades, et Albaanias on tehtud suuri edusamme kohtusüsteemi reformimisel, mille eesmärk on suurendada riigi kohtuasutuste sõltumatust, vastutust, professionaalsust ja tõhusust ning inimeste usaldust kohtuorganite vastu; arvestades, et neid reforme tuleb pidada kõige ulatuslikumateks pingutusteks selles valdkonnas, isegi kui võrrelda, mida kõik teised piirkonna riigid peavad saavutama teel ELi liikmesuse suunas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Albaanias on tehtud suuri edusamme kohtusüsteemi reformimisel, mille eesmärk on suurendada riigi kohtuasutuste sõltumatust, vastutust, professionaalsust ja tõhusust ning inimeste usaldust kohtuorganite vastu; arvestades, et neid reforme tuleb pidada kõige ulatuslikumateks pingutusteks selles valdkonnas, isegi kui võrrelda, mida kõik teised piirkonna riigid peavad saavutama teel ELi liikmesuse suunas;

| K. | arvestades, et ajendatuna läbirääkimiste alustamise otsuse edasilükkamisest kuulutati Põhja-Makedoonias välja ennetähtaegsed valimised; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ajendatuna läbirääkimiste alustamise otsuse edasilükkamisest kuulutati Põhja-Makedoonias välja ennetähtaegsed valimised;

| 1. | väljendab sügavat pettumust selle üle, et EL ei jõudnud kokkuleppele ühinemisläbirääkimiste alustamises Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga, kuna Prantsusmaa, Taani ja Madalmaad blokeerisid selle, kuigi need kaks riiki on teinud märkimisväärseid pingutusi ja vastavad Euroopa Liidu ühinemisläbirääkimiste alustamise nõuetele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Põhja-Makedooniat raskete, varem lahtiseks jäänud kahepoolsete probleemide ajaloolise ja rahuldava lahendamise ja heanaaberlike suhete edendamise eest, eelkõige Kreekaga sõlmitud Prespa kokkuleppe ja Bulgaariaga sõlmitud sõprus-, heanaaberlike suhete ja koostöölepingu kaudu; kutsub nõukogu üles võtma arvesse nende lepingutega antud positiivseid sõnumeid ja teisalt oma otsuse vastumõju poliitilisele stabiilsusele, piirkondlikule koostööle ja rahumeelsele kooseksisteerimisele ning avaldab Põhja-Makedoonia Vabariigile tunnustust Balkanil rahu edendamise ja hea eeskuju näitamise eest pikaajalistele vaidlustele rahumeelse lahenduse leidmiseks; nõuab, et Põhja-Makedoonia parlamendiga jätkataks Jean Monnet’ dialoogi, mis on ülimalt tähtis toetusvahend; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab rahulolu selle üle, et Albaania on näidanud otsusekindlust jätkata ELi reformikava täitmist ja on saavutanud nähtavaid ja püsivaid tulemusi, ning tunnustab ka Albaania kohtusüsteemi reformi; toetab täielikult komisjoni soovitust Albaania kohta, millega tunnustatakse selle riigi julgustandvaid reformipüüdeid; on seisukohal, et sõelumisprotsessi ja ühinemisläbirääkimiste kiire alustamine toetab ja hoogustab reforme; on seisukohal, et läbirääkimiste avamine kiirendaks jõuliselt reformide elluviimist ja demokraatlike institutsioonide konsolideerimist ning aitaks Albaanias ja Põhja-Makedoonias tugevdada ELi kontrolli, vastutust ja vähemuste õiguste täielikku austamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et eitav otsus või otsustamata jätmine on strateegiline viga ja kahjustab ELi usaldusväärsust, arvestades, et sobivate riikide integreerimine aitab ELil säilitada rahvusvahelist rolli ja kaitsta oma huve, teisalt on aga ELiga ühinemise protsessil ümberkujundav mõju ka kandidaatriikidele endile; märgib peale selle, et ELi laienemispoliitika on olnud liidu välispoliitika kõige edukam vahend ja et selle jätkuv murendamine võib ELi lähinaabruses tekitada üha ebastabiilsema olukorra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et laienemisprotsessi võimalik reformimine ei tohiks takistada neid riike, kes on juba täitnud ühinemisläbirääkimiste alustamise nõuded, ja märgib lisaks, et kandidaatriike tuleb hinnata nende endi saavutuste põhjal, võttes aluseks objektiivsed kriteeriumid, mitte ühe või teise liikmesriigi sisepoliitilised kaalutlused, ning et ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde uuendatud konsensust laienemise suhtes, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2006. aasta detsembris ja mida kinnitati uuesti ülemkogu 2016. aasta juuni järeldustes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ELi suutmatus ühinemisläbirääkimisi alustada on Põhja-Makedoonias viinud ennetähtaegsete valimiste väljakuulutamiseni ja usalduse kaotuseni nende suhtes, kes on teinud kompromisse; leiab, et see annab võimalikele kandidaatriikidele negatiivse sõnumi heanaaberlike suhete toimimise kohta; märgib murelikult, et see võib muudele välisjõududele, kelle tegevus ei pruugi olla kooskõlas ELi väärtuste ja huvidega, anda võimaluse Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga suhteid tihendada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab 20. oktoobril 2019 toimunud Põhja-Makedoonia juhtide kohtumise järeldusi, milles kinnitatakse riigi valmidust Euroopa Liiduga ühinemise protsessi jätkata ja rõhutatakse, et Põhja-Makedoonial ei ole sellele alternatiivi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et nõukogu otsus annab hoiatava signaali Lääne-Balkani teistele kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele ja avab ukse mujalt lähtuvatele mõjudele ning võib aeglustada või isegi täielikult peatada Euroopa-suunaliste reformide elluviimise teistes kandidaatriikides; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde Lääne-Balkani piirkonna noorte suuri ootusi ELiga ühinemise suhtes ja on kindlalt seisukohal, et selge tulevikuperspektiivi puudumine võib esile kutsuda väljarände sellest piirkonnast; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et see otsus kahjustab Euroopa Parlamendi pingutusi laienemisprotsessis ja Lääne-Balkani strateegiat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | avaldab kahetsust, et liikmesriigid ei jõudnud läbirääkimiste alustamise suhtes ühehäälsele otsusele; kutsub liikmesriike üles näitama vastutustunnet Albaania ja Põhja-Makedoonia ees ning langetama järgmisel kohtumisel ühehäälselt heakskiitva otsuse läbirääkimiste alustamise kohta, pidades silmas ka tegevusetuse tagajärgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et uus Euroopa Komisjon peaks viivitamata tegema kokkuvõtte laienemispoliitikast, võttes arvesse nõukogu hiljutise otsuse mõju ning rõhutades laienemise eeliseid nii kandidaatriikidele kui ka liidu liikmesriikidele; on ka kindlalt seisukohal, et komisjon peaks uuesti hindama ja sellele vastavalt muutma 2018. aasta veebruaris vastu võetud Lääne-Balkani strateegiat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et vastavalt ELi lepingu artiklile 49 võib iga Euroopa riik taotleda Euroopa Liidu liikmeks saamist tingimusel, et ta järgib Kopenhaageni kriteeriume ja demokraatia põhimõtteid ning austab põhivabadusi, inim- ja vähemuste õigusi ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et Euroopa Parlament tõhustaks veelgi demokraatiat toetavat tegevust (Jean Monnet’ dialoogid ja suutlikkuse suurendamine) Lääne-Balkani piirkonnas, tagamaks, et parlamendid täidavad täiel määral demokraatlike reformide liikumapaneva jõu rolli ja vastavad oma piirkonna inimeste Euroopa-suunalistele ootustele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab Euroopa Parlamendilt sellega seoses ja vastuseks ummikseisule Euroopa Ülemkogus piirkondliku parlamentaarse dialoogi algatamist Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega, et töötada välja strateegia parlamentide rolli kohta ELi reformikava edasiviimisel ja konkreetsete meetmete võtmisel, mis aitaksid täita selle piirkonna inimeste Euroopa-suunalisi ootusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Põhja-Makedoonia ja Albaania ja kõigi teiste kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 122.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0481.

(3)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 88.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0480.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/90

---

P9_TA(2019)0036

Liidu üldeelarve täitmine ja rahastamine 2020. aastal seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega ***

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb 2020. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmeid seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2021/C 202/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (12412/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (12412/2019),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 203 (C9-0139/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 203 (C9-0139/2019),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni soovitust (A9-0018/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni soovitust (A9-0018/2019),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Neljapäev, 10. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/91

---

P9_TA(2019)0023

Eurojusti ja Serbia koostööleping *

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Serbia vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

(Konsulteerimine)

(2021/C 202/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10334/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10334/2019),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0041/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0041/2019),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (1), eriti selle artikli 26a lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (1), eriti selle artikli 26a lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0009/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0009/2019),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/92

---

P9_TA(2019)0024

Paranduseelarve projekt nr 4/2019: kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine vastavalt ajakohastatud kuluvajadustele ja tuludele (omavahendid)

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta: Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine kooskõlas ajakohastatud kuluvajaduste ja ajakohastatud tuludega (omavahendid) (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

(2021/C 202/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2018. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2018. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2019, mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2019. aastal (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2019, mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2019. aastal (COM(2019)0610),

| — | võttes arvesse 3. septembril 2019. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta (11733/2019 – C9-0114/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. septembril 2019. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta (11733/2019 – C9-0114/2019),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 94,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0012/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0012/2019),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2019 eesmärk on ajakohastada nii eelarve kulu- kui ka tulupoolt, et võtta arvesse viimaseid suundumusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2019 eesmärk on ajakohastada nii eelarve kulu- kui ka tulupoolt, et võtta arvesse viimaseid suundumusi;

| B. | arvestades, et kulude poolel vähendatakse paranduseelarve projektiga nr 4/2019 rubriigi 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“, rubriigi 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ ning rubriigi 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“ eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 112 miljoni ja 67,5 miljoni euro võrra; arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2019 eesmärk on ka suurendada rubriigi 5 kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 11,9 miljoni euro võrra, et kohandada mõnede institutsioonide 2019. aasta eelarvet Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise edasilükkamise tõttu 31. oktoobrini 2019; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kulude poolel vähendatakse paranduseelarve projektiga nr 4/2019 rubriigi 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“, rubriigi 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ ning rubriigi 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“ eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 112 miljoni ja 67,5 miljoni euro võrra; arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2019 eesmärk on ka suurendada rubriigi 5 kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 11,9 miljoni euro võrra, et kohandada mõnede institutsioonide 2019. aasta eelarvet Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise edasilükkamise tõttu 31. oktoobrini 2019;

| C. | arvestades, et tulude poolel muudetakse paranduseelarve projektiga nr 4/2019 traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi, samuti kantakse eelarvesse asjaomased Ühendkuningriigile võimaldatavad korrigeerimised ja nende rahastamine, mis kõik mõjutab ELi eelarvesse kantavate liikmesriikide omavahendite sissemaksete jaotust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulude poolel muudetakse paranduseelarve projektiga nr 4/2019 traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi, samuti kantakse eelarvesse asjaomased Ühendkuningriigile võimaldatavad korrigeerimised ja nende rahastamine, mis kõik mõjutab ELi eelarvesse kantavate liikmesriikide omavahendite sissemaksete jaotust;

| 1. | võtab komisjoni ettepaneku teadmiseks; kordab oma seisukohta, et liidu eelarve on liiga väike selleks, et reageerida pakilistele vajadustele ja probleemidele, millega liit ja selle kodanikud silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks omavahendite tasakaalustamise, mis on vajalik traditsiooniliste omavahendite ja käibemaksu prognoosi läbivaatamise ning Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise ajakohastamise tõttu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et paranduseelarve projekti puhul tuleks järgida ainult üht eesmärki; märgib, et paranduseelarve projektil nr 4/2019 on kaks eesmärki: kulukohustuste ja maksete assigneeringute vabastamine rubriikides 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus), 3 (Julgeolek ja kodakondsus), 4 (Globaalne Euroopa) ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondis ning mõne institutsiooni 2019. aasta eelarve suurendamine, kuna Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust lükkub 31. oktoobrile 2019; märgib, et paranduseelarve projekti nr 4/2019 kõige kiireloomulisem eesmärk on kohandada teatavate institutsioonide 2019. aasta eelarvet, kuna Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust lükkub 31. oktoobrile 2019; kiidab seetõttu nimetatud kohandused heaks, kuid lükkab tagasi kavandatava kulukohustuste assigneeringute vabastamise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on otsustanud muuta nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta nii, nagu allpool kirjeldatud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil esitada uue ettepaneku, mille eesmärk oleks ümber jagada paranduseelarve projekti nr 4/2019 ettepanekus välja selgitatud võimalik sääst ning kõik uued kindlaksmääratud assigneeringud, mida ei kasutata, et rahastada liidu puudulikult rahastatavaid põhiprogramme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 67, 7.3.2019.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

LISA: EELARVE MUUDATUSETTEPANEKUD 1–16

Muudatusettepanek 1

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 04 02 63 01 — Euroopa Sotsiaalfond – Tegevuse tehniline abi

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 04 02 63 01 | 1.2.31 | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

04 02 63 01

1.2.31

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Reserv

Kokku

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 2

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 12 02 04 — Euroopa Pangandusjärelevalve

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 12 02 04 | 1.1.DAG | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

12 02 04

1.1.DAG

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Reserv

Kokku

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 3

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 12 02 05 — Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 12 02 05 | 1.1.DAG | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

12 02 05

1.1.DAG

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Reserv

Kokku

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 4

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 12 02 06 — Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 12 02 06 | 1.1.DAG | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

12 02 06

1.1.DAG

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Reserv

Kokku

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 5

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 13 06 01 — Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 13 06 01 | 9.0.3 | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

13 06 01

9.0.3

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Reserv

Kokku

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 6

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 18 01 04 05 — Liidus antava erakorralise toetuse toetuskulud

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 18 01 04 05 | 3.0.12 | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

18 01 04 05

3.0.12

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Reserv

Kokku

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 7

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 18 02 03 — Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 18 02 03 | 3.0.DAG | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | | | 293 185 279 | 293 185 279 |
| Reserv | 19 321 000 | 19 321 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 12 121 000 | 12 121 000 | 19 321 000 | 19 321 000 |
| Kokku | | 312 506 279 | 312 506 279 | 300 385 279 | 300 385 279 | 12 121 000 | 12 121 000 | 312 506 279 | 312 506 279 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

18 02 03

3.0.DAG

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

Reserv

19 321 000

19 321 000

7 200 000

7 200 000

12 121 000

12 121 000

19 321 000

19 321 000

Kokku

312 506 279

312 506 279

300 385 279

300 385 279

12 121 000

12 121 000

312 506 279

312 506 279

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 8

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 18 03 01 01 — Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tugevdamine ja arendamine ning liikmesriikide solidaarsuse ja nendevahelise vastutuse jagamise suurendamine

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 18 03 01 01 | 3.0.1 | 377 106 629 | 527 969 782 | 377 106 629 | 527 969 782 | | | 377 106 629 | 527 969 782 |
| Reserv | 460 000 000 | 94 500 000 | 452 800 000 | 87 300 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 460 000 000 | 94 500 000 |
| Kokku | | 837 106 629 | 622 469 782 | 829 906 629 | 615 269 782 | 7 200 000 | 7 200 000 | 837 106 629 | 622 469 782 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

18 03 01 01

3.0.1

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

Reserv

460 000 000

94 500 000

452 800 000

87 300 000

7 200 000

7 200 000

460 000 000

94 500 000

Kokku

837 106 629

622 469 782

829 906 629

615 269 782

7 200 000

7 200 000

837 106 629

622 469 782

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 9

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 23 03 01 01 — Suurõnnetuste ärahoidmine liidus ja nendeks valmisolek

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 23 03 01 01 | 3.0.6 | 28 256 000 | 23 200 000 | 28 256 000 | 23 200 000 | | | 28 256 000 | 23 200 000 |
| Reserv | 105 900 000 | 46 560 000 | 70 900 000 | 20 170 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 105 900 000 | 46 560 000 |
| Kokku | | 134 156 000 | 69 760 000 | 99 156 000 | 43 370 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 134 156 000 | 69 760 000 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

23 03 01 01

3.0.6

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

Reserv

105 900 000

46 560 000

70 900 000

20 170 000

35 000 000

26 390 000

105 900 000

46 560 000

Kokku

134 156 000

69 760 000

99 156 000

43 370 000

35 000 000

26 390 000

134 156 000

69 760 000

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 10

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 23 03 02 01 — Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral liidus

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 23 03 02 01 | 3.0.6 | 4 100 000 | 3 700 000 | 4 100 000 | 3 700 000 | | | 4 100 000 | 3 700 000 |
| Reserv | 9 300 000 | 6 200 000 | 9 300 000 | 6 029 486 | | 170 514 | 9 300 000 | 6 200 000 |
| Kokku | | 13 400 000 | 9 900 000 | 13 400 000 | 9 729 486 | | 170 514 | 13 400 000 | 9 900 000 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

23 03 02 01

3.0.6

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

Reserv

9 300 000

6 200 000

9 300 000

6 029 486

170 514

9 300 000

6 200 000

Kokku

13 400 000

9 900 000

13 400 000

9 729 486

170 514

13 400 000

9 900 000

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 11

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 23 03 02 02 — Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral kolmandates riikides

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 23 03 02 02 | 3.0.6 | 15 700 000 | 12 846 000 | 15 700 000 | 12 846 000 | | | 15 700 000 | 12 846 000 |
| Reserv | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | p.m. | | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Kokku | | 17 700 000 | 14 846 000 | 17 700 000 | 12 846 000 | | 2 000 000 | 17 700 000 | 14 846 000 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

23 03 02 02

3.0.6

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

Reserv

2 000 000

2 000 000

2 000 000

p.m.

2 000 000

2 000 000

2 000 000

Kokku

17 700 000

14 846 000

17 700 000

12 846 000

2 000 000

17 700 000

14 846 000

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi koondümberpaigutusega aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 12

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 33 03 05 — Euroopa Prokuratuur

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 33 03 05 | 3.0.DAG | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

33 03 05

3.0.DAG

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Reserv

Kokku

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 13

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 40 02 41 — Liigendatud assigneeringud

Muuta arvnäitajaid järgmiselt:

| | Mitmeaastane finantsraamistik | 2019. aasta eelarveprojekt | Nõukogu seisukoht
  = PEP nr 4/2019 | Erinevus | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 40 02 41 | — | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Kokku | | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |

Mitmeaastane finantsraamistik

2019. aasta eelarveprojekt

Nõukogu seisukoht

= PEP nr 4/2019

Erinevus

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

40 02 41

—

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Reserv

Kokku

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve eelmised arvnäitajad jooksva eelarveaasta kontekstis, pidades silmas võimalikke kohandusi põhjaliku paranduseelarve projektiga aasta lõpus, kui on võimalik arvesse võtta ka teisi tegureid, mis võivad ilmneda lähinädalatel.

Muudatusettepanek 14

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 03 01 11 — Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)

Muuta ametikohtade loetelu järgmiselt:

| Tegevusüksus ja palgaaste | Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) |
| --- | --- |
| Eelarve 2019 | Paranduseelarve projekt nr 4/2019 | 2019. aasta parandatud eelarve |
| Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad |
| AD 16 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 6 | | 6 | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 12 | | 8 | | 8 | | 8 |
| AD 11 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 10 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 9 | | 22 | | 22 | | 22 |
| AD 8 | | 26 | | 26 | | 26 |
| AD 7 | | 19 | | 17 | | 19 |
| AD 6 | | 22 | | 20 | | 22 |
| AD 5 | | 13 | | 7 | | 13 |
| AD kokku | | 144 | | 134 | | 144 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | | | | | |
| AST 7 | | | | | | |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 4 | | 4 | | 4 |
| AST 4 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 1 | | | | | | |
| AST kokku | | 11 | | 11 | | 11 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC kokku | | | | | | |
| Kokku | | 155 | | 145 | | 155 |

Tegevusüksus ja palgaaste

Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)

Eelarve 2019

Paranduseelarve projekt nr 4/2019

2019. aasta parandatud eelarve

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

AD 16

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

6

6

6

AD 13

2

2

2

AD 12

8

8

8

AD 11

12

12

12

AD 10

12

12

12

AD 9

22

22

22

AD 8

26

26

26

AD 7

19

17

19

AD 6

22

20

22

AD 5

13

7

13

AD kokku

144

134

144

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

AST 7

AST 6

3

3

3

AST 5

4

4

4

AST 4

2

2

2

AST 3

1

1

1

AST 2

1

1

1

AST 1

AST kokku

11

11

11

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC kokku

Kokku

155

145

155

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve.

Muudatusettepanek 15

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 03 01 12 — Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)

Muuta ametikohtade loetelu järgmiselt:

| Tegevusüksus ja palgaaste | Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) |
| --- | --- |
| Eelarve 2019 | Paranduseelarve projekt nr 4/2019 | 2019. aasta parandatud eelarve |
| Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad |
| AD 16 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 13 | | 5 | | 5 | | 5 |
| AD 12 | | 11 | | 11 | | 11 |
| AD 11 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 10 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 9 | | 17 | | 19 | | 17 |
| AD 8 | | 19 | | 12 | | 19 |
| AD 7 | | 12 | | 14 | | 12 |
| AD 6 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 5 | | | | | | |
| AD kokku | | 109 | | 100 | | 109 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 9 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 8 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | | | | | |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST kokku | | 15 | | 15 | | 15 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC kokku | | | | | | |
| Kokku | | 124 | | 115 | | 124 |

Tegevusüksus ja palgaaste

Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)

Eelarve 2019

Paranduseelarve projekt nr 4/2019

2019. aasta parandatud eelarve

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

AD 16

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

2

2

2

AD 13

5

5

5

AD 12

11

11

11

AD 11

17

14

17

AD 10

17

14

17

AD 9

17

19

17

AD 8

19

12

19

AD 7

12

14

12

AD 6

7

7

7

AD 5

AD kokku

109

100

109

AST 11

AST 10

1

1

1

AST 9

1

1

1

AST 8

3

3

3

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

AST 2

AST 1

AST kokku

15

15

15

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC kokku

Kokku

124

115

124

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve.

Muudatusettepanek 16

III JAGU – KOMISJON

Artikkel 03 01 13 — Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)

Muuta ametikohtade loetelu järgmiselt:

| Tegevusüksus ja palgaaste | Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) |
| --- | --- |
| Eelarve 2019 | Paranduseelarve projekt nr 4/2019 | 2019. aasta parandatud eelarve |
| Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad |
| AD 16 | | 1 | | 2 | | 1 |
| AD 15 | | 2 | | 3 | | 2 |
| AD 14 | | 6 | | | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 1 | | 2 |
| AD 12 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 11 | | 14 | | 14 | | 14 |
| AD 10 | | 17 | | 17 | | 17 |
| AD 9 | | 39 | | 39 | | 39 |
| AD 8 | | 30 | | 30 | | 30 |
| AD 7 | | 58 | | 45 | | 58 |
| AD 6 | | 10 | | 10 | | 10 |
| AD 5 | | 11 | | 2 | | 11 |
| AD kokku | | 197 | | 170 | | 197 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST kokku | | 13 | | 13 | | 13 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC kokku | | | | | | |
| Kokku | | 210 | | 183 | | 210 |

Tegevusüksus ja palgaaste

Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)

Eelarve 2019

Paranduseelarve projekt nr 4/2019

2019. aasta parandatud eelarve

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

AD 16

1

2

1

AD 15

2

3

2

AD 14

6

6

AD 13

2

1

2

AD 12

7

7

7

AD 11

14

14

14

AD 10

17

17

17

AD 9

39

39

39

AD 8

30

30

30

AD 7

58

45

58

AD 6

10

10

10

AD 5

11

2

11

AD kokku

197

170

197

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

2

2

2

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

1

1

1

AST 2

AST 1

AST kokku

13

13

13

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC kokku

Kokku

210

183

210

Selgitus:

Taastada 2019. aasta eelarve.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/107

---

P9_TA(2019)0025

Rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks 2019. aastal kasutusele võetavate paindlikkusinstrumendi summade kohandamine

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2019/276 seoses 2019. aastal rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks kasutusele võetavate paindlikkusinstrumendi summade kohandamisega (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

(2021/C 202/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0600 – C9-0029/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0600 – C9-0029/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2018. aasta otsust (EL) 2019/276 paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta ELi konkurentsivõime põhiprogrammide tugevdamiseks ning praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2018. aasta otsust (EL) 2019/276 paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta ELi konkurentsivõime põhiprogrammide tugevdamiseks ning praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2018. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2018. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2019, mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2019. aastal (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2019, mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2019. aastal (COM(2019)0610),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0013/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0013/2019),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu otsustasid võtta 2019. aastal kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendid 1,164 miljardi euro suuruses summas: 179 miljonit eurot alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) jaoks, et tugevdada konkurentsivõime põhiprogramme, nimelt Horisont 2020 ja Erasmus+, ning 985,6 miljoni eurot rubriigi 3 jaoks vastavalt komisjoni ettepanekule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu otsustasid võtta 2019. aastal kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendid 1,164 miljardi euro suuruses summas: 179 miljonit eurot alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) jaoks, et tugevdada konkurentsivõime põhiprogramme, nimelt Horisont 2020 ja Erasmus+, ning 985,6 miljoni eurot rubriigi 3 jaoks vastavalt komisjoni ettepanekule;

| B. | arvestades, et komisjon on esitanud paranduseelarve projekti nr 4/2019, mis sisaldab alamrubriigi 1a ja rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringute vähendusi ning vähendab seega vajadust paindlikkusinstrumendi kasutamise järele 2019. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on esitanud paranduseelarve projekti nr 4/2019, mis sisaldab alamrubriigi 1a ja rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringute vähendusi ning vähendab seega vajadust paindlikkusinstrumendi kasutamise järele 2019. aastal;

| C. | arvestades, et komisjon on seetõttu teinud ettepaneku vähendada paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetavaid summasid 1,09 miljardi euro võrra, millest 160 miljonit eurot puudutab alamrubriiki 1a ja 930 miljonit eurot rubriiki 3; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on seetõttu teinud ettepaneku vähendada paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetavaid summasid 1,09 miljardi euro võrra, millest 160 miljonit eurot puudutab alamrubriiki 1a ja 930 miljonit eurot rubriiki 3;

| D. | arvestades, et instrumendi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga muudetakse 12. detsembri 2018. aasta otsust (EL) 2019/276 (6); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et instrumendi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga muudetakse 12. detsembri 2018. aasta otsust (EL) 2019/276 (6);

| E. | arvestades, et tulenevalt parlamendi seisukohast paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta on kohandusettepanekud muutunud kehtetuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tulenevalt parlamendi seisukohast paranduseelarve projekti nr 4/2019 kohta on kohandusettepanekud muutunud kehtetuks;

| 1. | lükkab komisjoni ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 54, 22.2.2019, lk 3.

(2)  ELT L 67, 7.3.2019.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2018. aasta otsus (EL) 2019/276 paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta ELi konkurentsivõime põhiprogrammide tugevdamiseks ning praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest (ELT L 54, 22.2.2019, lk 3).

---

Teisipäev, 22. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/109

---

P9_TA(2019)0034

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (2014–2020) ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 202/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0397), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0397),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0109/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0109/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. oktoobri 2019. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. oktoobri 2019. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0015/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0015/2019),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2019)0180

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/1796) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS

Euroopa Parlament palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kui Ühendkuningriik astub liidust välja, kohaldatakse määruse (EL) nr 1309/2013 (mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020)) artikli 4 lõiget 2 paindlikult, eelkõige ühistaotluste suhtes, mis puudutavad VKEsid, mis on seotud üht võit mitut sektorit hõlmavate juhtumitega.

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/111 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/111

---

P9_TA(2019)0035

Liidu kalalaevadele kalapüügilubade andmine püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingud liidu vetes ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2403 seoses liidu kalalaevadele kalapüügilubade andmisega püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingutega liidu vetes (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 202/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0398), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0398),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0110/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0110/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0014/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0014/2019),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2019)0187

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) 2017/2403 seoses liidu kalalaevade kalapüügilubadega püügitoiminguteks Ühendkuningriigi vetes ja seoses Ühendkuningriigi kalalaevade püügitoimingutega liidu vetes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/1797) lõplikule kujule).

---

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/112

---

P9_TA(2019)0037

Määruste (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 kohaldamistähtajad ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 seoses nende kohaldamisajaga (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 202/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0396), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0396),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0108/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0108/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2019)0179

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2019. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määruseid (EL) 2019/501 ja (EL) 2019/502 seoses nende kohaldamisajaga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/1795) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 23. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/113

---

P9_TA(2019)0038

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2019. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti kohta (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

(2021/C 202/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni 2020. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni 2020. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5),

| — | võttes arvesse oma 28. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2020. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2020. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 5. juulil 2019. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti (COM(2019)0400) (edaspidi „eelarveprojekt“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 5. juulil 2019. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti (COM(2019)0400) (edaspidi „eelarveprojekt“),

| — | võttes arvesse 3. septembril 2019. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2019. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti kohta (11734/2019 – C9-0119/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. septembril 2019. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2019. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti kohta (11734/2019 – C9-0119/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu poolt 5. oktoobril 2016. aastal ratifitseeritud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu poolt 5. oktoobril 2016. aastal ratifitseeritud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta ülevaatearuannet „Energiat ja kliimamuutusi käsitlevad ELi meetmed“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta ülevaatearuannet „Energiat ja kliimamuutusi käsitlevad ELi meetmed“,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 94,

| — | võttes arvesse teiste asjaomaste komisjonide arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teiste asjaomaste komisjonide arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0017/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0017/2019),

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | tuletab meelde, et oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsioonis 2020. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta määras Euroopa Parlament 2020. aasta eelarve jaoks kindlaks selged poliitilised prioriteedid: olla sild tuleviku-Euroopasse ja anda Euroopa lisaväärtust; kinnitab veel kord oma kindlat pühendumust nendele prioriteetidele ja esitab alljärgneva seisukoha, et tagada nende elluviimiseks asjakohane rahastamistase; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab Euroopa Parlamendi seisukohta, mille kohaselt peaks 2020. aasta eelarve sillutama teed mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2021–2027 ja looma kindla lähtepunkti liidu uue põlvkonna programmide ja poliitika käivitamiseks; tuletab lisaks meelde, et 2020. aasta on praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimane aasta ja seetõttu on see liidu jaoks viimane võimalus jõuda lähemale selleks ajavahemikuks võetud poliitiliste kohustuste täitmisele ja liidu niisuguse sihi saavutamisele, mis seisneb 2050. aastaks CO2-neutraalse majanduse saavutamises, sealhulgas ELi kliimaeesmärgi saavutamisele ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide täitmisele ning Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimisele; rõhutab sellega seoses, et liidu eelarves tuleb hinnata liidu poliitika täielikku mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja see tuleb eelarvesse integreerida (sooteadlik eelarvestamine), edendades seeläbi soolise aspekti arvestamist ja võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks nõukogu seisukoha eelarveprojekti kohta, millega vähendatakse kulukohustuste assigneeringuid komisjoni ettepanekuga võrreldes 1,51 miljardi euro võrra; on seisukohal, et nõukogu tehtud kärped on liidu prioriteetidega tugevas vastuolus, ei ole põhjendatud vahendite kasutamise suutlikkusega ja nende eesmärk on pöörata tagasi kõik konkreetsed assigneeringute suurendamised, mida Euroopa Parlament on varasematel eelarveaastatel taotlenud ja mille ta on saavutanud; on seetõttu otsustanud üldreeglina taastada kõigi nõukogu poolt kärbitud eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemele nii tegevus- kui ka halduskulude osas ning võtta oma seisukoha koostamise lähtepunktiks eelarveprojekti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on kindlalt veendunud, et hädavajalik on tegeleda kliimaprobleemidega ja kaitsta keskkonda viisil, millega soodustakse tööhõivet, luuakse uusi töökohti, tugevdatakse konkurentsivõimet, edendatakse kestlikku arengut ja tagatakse sotsiaalne heaolu; toonitab uute ja kujunemisjärgus tehnoloogiate keskset rolli selle eesmärgi saavutamisel; rõhutab, et liit peab näitama eeskuju ja innustama ka teisi kogu maailma riike tegema suuremaid investeeringuid kliimameetmetega seotud kulutustesse; tunneb heameelt liidu juhtide poolt hiljutisel ÜRO kliimamuutuste tippkohtumisel esitatud võimsate nõudmiste üle ja mitme liikmesriigi poolt hiljuti võetud kohustuse üle suurendada kulutusi sellistes valdkondades nagu energiatõhusus, taastuvenergia ning jätkusuutlik transpordi- ja energiataristu; on veendunud, et pärast selliseid avaldusi peaksid liikmesriigid võtma nendele vastavaid konkreetseid meetmeid, sealhulgas nõukoguna arutelusid pidades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde liidu kohustusi, mis tulenevad Pariisi kokkuleppest, ja liidu lubadust saavutada ajavahemikuks 2014–2020 seatud kliimameetmetega seotud liidu kulutuste 20protsendilise osakaalu eesmärk; märgib, et 2020. aasta eelarveprojektis esitatud kulukohustuste assigneeringutest on kliimameetmetega seotud 21,0 % ja et vähemalt veel 3,5 miljardit eurot oleks tulnud eraldada kliimameetmetega seotud kulutuste jaoks, et saavutada 20protsendilise osakaalu eesmärk; peab kahetsusväärseks, et praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on liidu eelarves kliimaprobleemidega ise tegelemiseks nähtud ette üksnes piiratud vahendid, ja juhib tähelepanu selle valdkonna investeeringute palju suuremale vajadusele, mis komisjoni hinnangul jääb vahemikku 175–290 miljardit eurot aastas; rõhutab, et 2020. aasta lõpuks liidu üldise eelarve-eesmärgi saavutamisele võimalikult lähedale jõudmiseks tuleks teha kõik mis võimalik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab, et 2020. aasta eelarve peaks valmistama liitu ette veelgi ambitsioonikamaks eesmärgiks, mis seisneb kliima ja bioloogilise mitmekesisuse integreerimises mitmeaastasesse finantsraamistikku 2021–2027, et täita Euroopa kodanike ootused; nõuab läbipaistvamat, rangemat ja terviklikumat metoodikat, mis koostataks kooskõlas rahvusvaheliselt kehtestatud meetoditega, kaasa arvatud reformitud tulemusnäitajad, mida kasutataks kliima ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste kindlaksmääramiseks ja jälgimiseks; ootab konkreetset ettepanekut Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, mida on kirjeldatud komisjoni ametisseastuva presidendi poliitilistes suunistes; tuletab sellega seoses meelde oma kindlat pühendumust liidu omavahendite süsteemi reformimisele, mis hõlmab ka niisuguste uute omavahendite kasutuselevõttu, mis on paremini kooskõlas liidu suurte poliitikaprioriteetidega, sealhulgas kliimamuutuste vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et otsustas oma 2019. aasta märtsi resolutsioonis paluda, et komisjon lisaks kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse ELi kaubanduslepingutesse kohustuslikus korras klausli, mis nõuaks Pariisi kliimakokkuleppe ratifitseerimist ja rakendamist, et võidelda kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb seetõttu ettepaneku koostada 2020. aasta eelarve nii, et see annab olulise panuse keskkonnaprobleemide ja kliimamuutuste vastu võitlemisse ning korvab nii palju kui võimalik aastateks 2014–2020 seatud eesmärgi – pühendada 20 % liidu kulutustest kliimaga seotud meetmetele – saavutamisel tekkinud mahajäämuse; teeb ettepaneku suurendada oluliselt, st eelarveprojekti tasemega võrreldes rohkem kui 2 miljardi euro võrra assigneeringuid eri rubriikide, peamiselt alamrubriigi 1a eelarveridadel, mis annavad suure panuse kliimaga seotud kulutuste eesmärgi saavutamisse; on assigneeringute suurendamiseks hoolikalt valinud sellised eelarveread, millel on suurepärane rakendamismäär ja tegevussuutlikkus lisaassigneeringute ärakasutamiseks 2020. aastal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab, et noored on jätkuvalt liidu eelarve üks peamine prioriteet; juhib tähelepanu sellele, et ehkki noorte töötuse määra alanemine liidus on positiivne, on noorte tulevikuvõimaluste puudumine liidu teatavates osades väga tõsine reaalne sotsiaalne probleem, kusjuures olukord on liikmesriigiti ja piirkonniti suuresti erinev; on seetõttu otsustanud suurendada noorte tööhõive algatuse assigneeringuid üle komisjoni pakutud taseme, samuti selleks, et tagada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus sujuv üleminek Euroopa Sotsiaalfond+-ile (ESF+); |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et liit peab täitma kõik oma kohustused, mis on seotud arengumaade abistamisega kliimamuutuse vastu võitlemisel ja sellega kohanemisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suurendab rahalisi vahendeid programmi „Erasmus+“ tulevaste vajaduste rahuldamiseks, kuivõrd see on Euroopas peamine haridus-, koolitus- (sh kutseharidus- ja kutseõppe-), noorte- ja spordiprogramm; rõhutab, et „Erasmus+“ on liidu peamine juhtprogramm, mis on liidu kodanike seas laialdaselt tuntud ja andnud käegakatsutavaid tulemusi, millel on selge Euroopa lisaväärtus; tuletab meelde võetud kohustust selle programmi rahastamist mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 kolmekordistada; rõhutab vajadust jätkata ja veelgi tugevdada ettevalmistavat meedet DiscoverEU, pidades silmas selle kavandatud integreerimist 2021.–2017. aasta programmi „Erasmus+“; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks täiskasvanuhariduse valdkonna liikuvusmeetmetele, eelkõige programmis „Erasmus+“ osaleva eaka elanikkonna puhul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb lisaks ettepaneku sihtotstarbeliselt suurendada assigneeringuid muudel Euroopa Parlamendi prioriteetidega seotud eelarveridadel sellistes valdkondades nagu VKEd, digitaliseerimine, tehisintellekt, vähiuuringud, julgeoleku- ja õigusalane koostöö, toll, ränne ja välispoliitika, sealhulgas arengu- ja humanitaarabi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiidab komisjoni poolt detsentraliseeritud asutuste jaoks koostatud eelarveliste vajaduste eelarvestuse üldjoontes heaks; on seetõttu seisukohal, et nõukogu kavandatud mis tahes kärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase toimimise ega võimaldaks neil oma ülesandeid täita; teeb ettepaneku sihtotstarbeliselt suurendada selliste ametite assigneeringuid, kes tegelevad lisaülesannetega või seisavad silmitsi suurenenud töökoormusega, mis on tingitud esilekerkivatest probleemidest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | järeldab, et eespool nimetatud pakiliste prioriteetide piisavaks rahastamiseks ning teatavate rubriikide väga väikest või olematut varu 2020. aastal arvesse võttes tuleb täielikult kasutusele võtta paindlikkusinstrument ja kulukohustuste koguvaru ning kasutada ka ettenägematute kulude varu, millest osa jääks kasutada järgmisel aastal esineda võivate ettenägematute sündmuste rahastamiseks; tuletab ühtlasi meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud paindlikkus saab selle perioodi lõpus läbi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et vabastatud kulukohustused tuleb täies ulatuses uuesti kasutusele võtta teadustegevuse puhul, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 15 lõikes 3; peab ülimalt kahetsusväärseks, et nõukogu keeldub taas kohaldamast kõnealust seadusandlikku sätet, mida komisjon eelarveprojektis osaliselt kasutusele võtta tahtis; kinnitab oma kavatsust jääda kindlaks oma seisukohale, mis kajastab nii finantsmääruse sätteid kui ka mõtet; kavatseb lahendada selle probleemi selle aasta eelarvet käsitlevas lepitusmenetluses; teeb ettepaneku kasutada neid vabastatud kulukohustusi täielikult uuesti programmi „Horisont 2020“ niisuguse nelja eelarverea assigneeringute suurendamiseks, mille kliimaga seotud teadustegevus on kõige suurem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | määrab 2020. aasta eelarve (kõik jaod) kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 170 971 519 973 eurot, mis on eelarveprojektiga võrreldes 2 699 813 994 euro võrra suurem; otsustab lisaks sellele teha kulukohustuste assigneeringutena kättesaadavaks 280 700 000 eurot, mis saadakse kulukohustuste vabastamisest vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3; määrab 2020. aasta eelarve (kõik jaod) maksete assigneeringute kogusummaks 159 146 168 195 eurot; |
| --- | --- |

16.

Alamrubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

| 17. | rõhutab, et programm „Horisont 2020“ annab väga suurt Euroopa lisaväärtust ja annab olulise panuse keskkonnahoidliku tehnoloogia arendamisse ning kliima- ja keskkonnasõbralikku innovatsiooni, et panna alus vähese CO2-heitega tulevikule ja toetada üleminekut ringluspõhisemale majandusele; rõhutab lisaks selle programmi tähtsust Euroopa teadusuuringute teiste oluliste valdkondade (nt digitaliseerimine, tehisintellekt ja vähiuuringud) jaoks; suurendab seetõttu eelarveprojekti tasemega võrreldes märkimisväärselt programmi „Horisont 2020“ assigneeringuid, lisades 737,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena; teeb lisaks finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kogu 2018. aastal teadusprojektide rakendamata jätmise tõttu vabastatud kulukohustuste assigneeringute summa (280,7 miljonit eurot) kättesaadavaks programmi „Horisont 2020“ eelarveridadel, mis on kliimaga seotud teadusprojektide seisukohast kõige asjakohasemad, ning palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu niisuguste vahendite õiglasele geograafilisele jaotusele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et vähktõvevastane võitlus peaks olema liidu absoluutne prioriteet ja et selles suunas tehtavaid märkimisväärseid jõupingutusi tuleb suurendada; rõhutab asjaolu, et vähiuuringud moodustavad selle protsessi olulise samba; on seetõttu otsustanud suurendada rahalisi vahendeid, mis eraldatakse vähiuuringutele programmi „Horisont 2020“ asjakohastel eelarveridadel, kus ka eelarve täitmise määr on väga kõrge; rõhutab, et selle valdkonna uuringuid tuleb viivitamata tõhustada, pidades muu hulgas silmas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus oodatavaid palju suuremaid investeeringuid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et Euroopa positsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) peamise pakkujana sõltub vahenditest, mis on ette nähtud uue IKT arendamiseks ja testimiseks ning idufirmadele ja tehnoloogiaettevõtetele abi pakkumiseks, et suurendada turupõhist suutlikkust; kordab sellega seoses, et lisavahendeid tuleb eraldada Euroopa uurimisasutustele ja VKEdele, kus keskendutakse selliste tehnoloogiate arendamisele ja täiustamisele nagu mootorid, tõlketeenused ja muud samalaadsed murrangulised tehnoloogiad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab Euroopa ühendamise rahastu keskset rolli sellise suure jõudlusega üleeuroopalise võrgu strateegilise arendamise edendamisel, mis on jätkusuutlik ja omavahel ühendatud transpordi (põhitähelepanu lasub raudteevõrgul, mis hõlmab ka ööronge), energeetika ja IKT-taristu valdkonnas ning annab olulise panuse kliimaneutraalsele ühiskonnale üleminekusse; teeb seetõttu ettepaneku suurendada eelarveprojekti tasemega võrreldes Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammi ja Euroopa ühendamise rahastu energiaprogrammi rahastamist kulukohustuste assigneeringute osas kokku 545 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et vaja on suurendada ka selle alamrubriigi muude oluliste prioriteetide rahastamist; juhib sellega seoses tähelepanu VKEdele, mis on liidu majanduse oluline osa ja millel on kõigis liikmesriikides oluline roll suurepärase kvaliteediga investeeringute tegemisel ja töökohtade loomisel; on sellega seoses otsustanud suurendada COSME programmi assigneeringuid, et suurendada veelgi programmi potentsiaali edendada ettevõtlust, sealhulgas naiste ettevõtlust ning parandada liidu ettevõtjate konkurentsivõimet ja turulepääsu, ning nõuab tähelepanu pööramist VKEde digiüleminekule; tuletab meelde, et eelarveprojektis COSME programmile ette nähtud eraldis oli isegi finantsplaneeringus ettenähtust väiksem, ning on otsustanud suurendada eelarveprojekti tasemega võrreldes kulukohustuste assigneeringuid 50 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et programm „Erasmus+“ on jätkuvalt kõrgelt hinnatud ja äärmiselt populaarne programm, mille taotluste arv ületab tunduvalt olemasolevat rahastamist, ning et see aitab edendada tugevat Euroopa ühise identiteedi tunnet; on seetõttu otsustanud suurendada kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojekti tasemega võrreldes 123,4 miljoni euro võrra, et tegeleda taotluste madala edukusmäära probleemiga ja anda suuremale arvule inimestele võimalus programmist kasu saada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb ettepaneku sihtotstarbeliselt suurendada Euroopa Tööjõuameti (ELA), Euroopa Liidu Lennundusohutusameti, Euroopa Liidu Raudteeameti ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) assigneeringuid ning Euroopa GNSSi Agentuuri, Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti (BEREC) ja Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) assigneeringuid ja töötajate arvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suurendab seetõttu alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 1 503 766 221 euro võrra (välja arvatud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu kasutamise ja erivahendite kasutuselevõtmise abil; teeb lisaks selles alamrubriigis kulukohustuste assigneeringutena kättesaadavaks 280 700 000 eurot, mis tuleneb kulukohustuste vabastamisest vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3; |
| --- | --- |

24.

Alamrubriik 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“

| 25. | tuletab meelde, et jätkusuutlik majanduskasv ning väga sihipärased investeeringud on kvaliteetsete töökohtade loomisel ja kõigi jõukuse suurendamisel üliolulised tegurid ning et struktuurifondide vahendeid ja investeeringuid tuleb seetõttu senisest tulemuslikumalt kasutada kaasava majanduskasvu soodustamiseks, ebavõrdsuse vähendamiseks ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise edendamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kahetsusväärseks, et noorte töötuse määr, mis oli 2019. aasta aprillis hinnanguliselt 14,2 %, on jätkuvalt vastuvõetamatult kõrge ning teatavates liidu liikmesriikides ja piirkondades eriti teravalt päevakorras; rõhutab, kui oluline on suurendada noorte tööalast konkurentsivõimet ja ettevõtlusalast suutlikkust ning võidelda samal ajal ebavõrdsuse vastu; on veendunud, et töötuse vastu võitlemiseks tuleb teha olulisi rahalisi jõupingutusi; on otsustanud tagada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal noorte tööhõive algatusele lisarahastamise; rõhutab vajadust kiirendada selle programmi rakendamist ja veelgi parandada selle tõhusust tagamaks, et see annab riiklikule tööhõivepoliitikale rohkem Euroopa lisaväärtust; teeb seetõttu ettepaneku suurendada noorte tööhõive algatuse kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojekti tasemega võrreldes 363,3 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suurendab tehnilise abi jaoks ette nähtud vahendeid, et tegeleda projektijuhtimise menetluste keerukuse probleemiga alates taotluste ettevalmistamisest kuni finantsjuhtimise ja mõju jälgimiseni, arvestades, et tegemist on probleemiga, mis takistab oluliselt struktuurifondide paremat kasutamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suurendab alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 373 278 264 euro võrra (välja arvatud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse erivahendite kasutuselevõtmise abil; |
| --- | --- |

28.

Rubriik 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“

| 29. | märgib murega, et kõigest 8,3 % kõigist kulukohustustest on seotud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ümberpööramisega ning see on alates 2015. aastast väikseim suhtarv, hoolimata enneolematust ja kiirenevast liikide väljasuremise määrast; nõuab piisavalt suurendatud ja jälgitavate vahendite eraldamist, et tagada bioloogilise mitmekesisuse pikaajaline ja sidus kaitse kogu liidus; kooskõlas üldise prioriteediga võidelda kliimamuutuste vastu, suurendab oluliselt (233 miljoni euro võrra) programmiga LIFE+ seotud eelarveridade kulukohustuste assigneeringuid jaotistes 7 ja 34; eeldab, et komisjon tagab nende lisavahendite tulemuslikuks kasutamiseks vajaliku kasutussuutlikkuse ja tagab selliste keskkonnasõbralike rahaliste vahendite õiglasema geograafilise jaotuse – nagu järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmides; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb ettepaneku assigneeringute vajalikuks suurendamiseks teatavatel eelarveridadel, eelkõige selleks, et rahastada sigade Aafrika katku mõju leevendavaid meetmeid mitmes liikmesriigis; märgib alates 2019. aasta algusest registreeritud puhangute tõsist mõju ja suurt arvu, mistõttu on tulnud hukata kümneid tuhandeid loomi; märgib, et kolmandad riigid on investeerinud teadusuuringutesse, mille eesmärk on töötada välja Aafrika seakatku vastane vaktsiin, ning et liit peaks investeerima niisuguse vaktsiini alasesse teadus- ja arendustegevusse, mis aitaks Aafrika seakatku levikule ja esinemisele võimalikult kiiresti lõpu teha; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) assigneeringute taset on veel vaja kohandada, võttes arvesse 2020. aastal eeldatavasti kättesaadavat sihtotstarbelist tulu, nagu tehti teatavaks komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb ettepaneku sihtotstarbeliselt suurendada Euroopa Keskkonnaameti assigneeringuid ja töötajate arvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suurendab kokkuvõttes rubriigi 2 kulukohustuste assigneeringuid 267,3 miljoni euro võrra (välja arvatud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse ülemmäära piires olemasoleva varu kasutuselevõtmise abil; rõhutab, et põllumajanduse eelarvet ei tohiks rohkem kärpida, kuna põllumajandussektorit mõjutavad sageli kriisid, mis nõuavad eelarvelist reageerimist; |
| --- | --- |

33.

Rubriik 3 „Julgeolek ja kodakondsus“

| 34. | võttes arvesse ebarealistlikult madalat ülemmäära alates praeguse mitmeaastase finantsraamistiku algusest, suurendab Euroopa Parlamendi prioriteetide rahastamist sellistes valdkondades nagu sisejulgeolek, ränne, põhiõigused ning õigusriigi põhimõtte austamine ning selliste prioriteetide rahastamist, mille eesmärk on edendada diskrimineerimiskeeldu ja võrdust ning soolise vägivalla vastast võitlust; on kindlalt vastu nõukogu poolt Sisejulgeolekufondi (ISF) ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) assigneeringutes tehtud kärbetele ning lükkab tagasi nõukogu ettepaneku paigutada AMIFi kulukohustuste assigneeringutest 400 miljonit eurot reservi, oodates läbimurret Dublini III määruse reformimisel (7), kuna see takistaks kõige suurema surve all olevatel liikmesriikidel saada toetust rändesurve inimlikuks haldamiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et äärmiselt oluline on investeerida sellesse, et kõik rände, julgeoleku, piirikontrolli ja põhiõiguste valdkonnas tegutsevad ametid, eelkõige Europol, Eurojust, Euroopa Prokuratuur (EPPO), Frontex ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), saaksid piisava rahastamise ja piisava hulga töötajaid; rõhutab, et Euroopa Prokuratuurile tuleb anda vahendid, mis on vajalikud selleks, et võimaldada tal põhjalikult uurida piiriülest kuritegevust ja esitada niisuguse tegevuse eest süüdistusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil luua kiiresti fondi, mille eesmärk on toetada otsingu- ja päästeoperatsioone, et tagada Vahemere piirkonnas aktiivsed otsingu- ja päästetööd; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kinnitab oma valimisolekut kasutada liidu eelarvet vahendina, mis aitab tulemuslikult võidelda olemasoleva ebavõrdsuse vastu ja edendada soolist võrdõiguslikkust, eelkõige niisuguste vahendite suurendamise abil, mis on ette nähtud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi alla kuuluva Daphne programmi erieesmärgile ning inimarengule arengukoostöö rahastamisvahendi raames; toonitab, et piisavalt tuleb rahastada soolise vägivalla vastast ja niisuguse vägivalla vastast võitlust, mis on suunatud pagulastest naiste ja tütarlaste ning muude haavatavate rühmade, näiteks LGBTQI+-inimeste vastu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb ettepaneku suurendada programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammide „MEDIA“ ja „Kultuur“ kulukohustuste assigneeringuid 10 % võrra, et leevendada nende kroonilist alarahastamist ja madalat taotlemise edukuse määra; suurendab ka assigneeringuid multimeediategevuseks, mis on otsustava tähtsusega väärinfo vastu võitlemisel ja sõltumatu ajakirjanduse edendamisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teeb ühtlasi ettepaneku sihtotstarbeliselt suurendada liidu poolt Euroopa Ravimiametile antavat toetust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suurendab seetõttu rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojekti tasemega võrreldes 121 799 746 euro võrra (välja arvatud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse erivahendite täiendava kasutuselevõtmise abil; |
| --- | --- |

40.

Rubriik 4 „Globaalne Euroopa“

| 41. | rõhutab, et liidu eelarve peab andma rohkem vahendeid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmeteks ning kliimadiplomaatiaks riikides, mis on hõlmatud arengukoostöö rahastamisvahendi ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismiga; juhib tähelepanu sellele, et liidu eelarvest võiks anda rahalist abi katastroofiohu vähendamiseks ja selle raames võiks võtta kasutusele innovatiivseid rahastamisvahendeid, sealhulgas ELi välisinvesteeringute kava, et toetada Aafrikas kliimaga seotud arenguprojektide ettevalmistamist ja rahastamist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teeb ettepaneku oluliselt suurendada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames Lääne-Balkani riikide rahastamist, eriti toimivate demokraatlike institutsioonide, õigusriigi, hea valitsemistava ja avaliku halduse valdkondades; rõhutab läbimõeldud rahastamise tähtsust, pidades silmas arvukaid väljakutseid, millele liit koos liikmesriikidega Euroopa naabruspoliitika raames vastu astuma peab, et toetada poliitilisi reforme ja tagada õigustikule vastavus Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab püsivaid julgeolekuohte ja julgeolekuolukorra halvenemist liidu idapiiril ning liidu Ida-Euroopa partnerriikide ees seisvaid keerulisi reforme arvesse võttes meelde, et oluline on eraldada piisavalt rahalisi vahendeid kriiside ja konfliktide ennetamise, stabiilsuse, demokraatia ja usalduse suurendamise toetamiseks ning suurendada jõupingutusi piirkonnas vaesuse vähendamise ja majandusarengu toetamiseks; tuletab lisaks meelde, et lõunanaabruse riigid vajavad rahalist lisatoetust, sest nad on äärmiselt suure surve all, sealhulgas konfliktide tõttu Süürias ja Liibüas, äärmusluse leviku ning sellega seotud pagulas- ja rändevoogude tõttu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on suures mures USA otsuse pärast jätta andmata iga-aastane rahaline toetus ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas ning on veendunud, et liit peaks andma oma panuse tekkinud puudujäägi korvamisse; tunnustab tõhusat rolli, mida ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioon Lähis-Idas etendab katkematute põhiteenuste säilitamisel miljonitele Palestiina põgenikele, aidates kaasa piirkondlikule stabiilsusele ja võideldes radikaliseerumise vastu kooskõlas ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiaga Lähis-Idas. |
| --- | --- |

44.

| 45. | on sügavalt mures USA administratsiooni otsuse pärast kehtestada tariifid mitme ELi toote suhtes, mis on tingitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahekohtu otsusest Airbusi juhtumis; kohustub käsitlema seda küsimust 2020. aasta eelarvemenetluse eelseisva lepitusmenetluse käigus, suurendades valitud eelarveridu vajalikul määral eelkõige selleks, et rahastada meetmeid, mille eesmärk on tegeleda USA kaubandustõkete mõjuga liidu ettevõtjatele ja seda leevendada. |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringuid tuleb suurendada, et aidata otsustavalt kaasa sellele, et Küprosel teadmata kadunud isikutega tegelev komisjon saaks tööd jätkata ja tõhustada, ning et tagada ümberasustamist soovivate maroniitidele ja kõikidele muudele enklaavis elavatele inimestele heaolu, nagu on kokku lepitud kolmandas Viini kokkuleppes, ning toetada kahte kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, millega soodustatakse kahe kogukonna vahel usaldust ja leppimist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab liidu kohustust toetada Arktika kaitset; rõhutab sidusamasse ELi Arktika-poliitikasse investeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab suuremat rahastust projektidele, milles keskendutakse selliste Venezuela pagulaste toetamisele, kes on põgenenud naaberriikidesse, sh liikmesriikide territooriumidele Kariibi piirkonnas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on veendunud, et arvestades Türgi tõsiseid ja pidevaid katseid kahjustada piirkonna stabiilsust liikmesriikide vastu suunatud agressiivse käitumisega ning tema hiljutist ühepoolset kurdi elanikkonna vastu suunatud sõjalist tegevust Süüria kirdeosas, mis on toonud kaasa Süüria pagulaste uue sundrände ja takistab tõsiselt humanitaarabi kättesaadavust, põhjustades tsiviilisikutele tõsiseid kannatusi ja õõnestades kogu piirkonna stabiilsust, ning puuduseid sellistes valdkondades nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja põhiõigused, on Türgile ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavate vahendite kärpimine ja 100 miljoni euro külmutamine (summa, mis tuleb paigutada reservi) õigustatud; rõhutab siiski, et vahendite külmutamine ja kärbe ei tohiks puudutada kodanikuühiskonda, Süüria pagulasi ega üliõpilasi Türgis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mõistab hukka Türgi invasiooni Süüria kirdeosas, mis põhjustab hulgalisi inimohvreid tsiviilelanike seas, suurendab põgenike arvu ja destabiliseerib piirkonda veelgi; käimasolevaid sündmusi silmas pidades kavatseb seetõttu kohandada sellele vastavalt oma seisukohta Türgile pühendatud eelarveridade kohta, säilitades samal ajal 2020. aasta eelarve lepitusmenetluse käigus rahalise toetuse kodanikuühiskonna osalejatele. |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab kahetsusväärseks Euroopa Parlamendi piiratud rolli Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfondi (EUTF) järelevalves ja juhtimises; peab ülimalt oluliseks, et Euroopa Parlament saaks jälgida tegevkomitee tegevust, ning kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku teavet selles komitees vastu võetud otsuste kohta ja tagama Euroopa Parlamendi esindatuse selle koosolekutel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suurendab rubriigi 4 assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 257 217 394 euro võrra (välja arvatud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse erivahendite täiendava kasutuselevõtmise abil; |
| --- | --- |

52.

Rubriik 5 „Haldus“ ning muude rubriikide haldus- ja teadustegevuse toetuskulud

| 53. | taastab halduskulude eelarveridade, kaasa arvatud rubriikide 1–4 haldus- ja teadustegevuse toetuskulude assigneeringud eelarveprojekti tasemel; teeb ettepaneku suurendada kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 5,5 miljoni euro võrra seoses Euroopa demokraatiat ja Euroopa tulevikku käsitleva konverentsiga; juhib tähelepanu asjaolule, et konverents peaks olema võimeline toimima vajalikul määral sõltumatult ning kaasama Euroopa Parlamendi teiste Euroopa institutsioonidega võrdsetel alustel; rõhutab lisaks, et konverents peaks võimaldama väga mitmesugustesse ühiskonnarühmadesse kuuluvate kodanike, sealhulgas noorte osalemist ja kaasamist; |
| --- | --- |

53.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 54. | tuletab meelde, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on tähtsad vahendid, mille abil kujundada poliitilisi prioriteete ning esitada uusi algatusi, millest võivad saada liidu püsimeetmed ja -programmid; rõhutab sellega seoses, et nende puhul, mis sillutavad teed uutele programmidele, mida toetavad praegune komisjoni president ja Euroopa Parlament, näiteks õiglase ülemineku fond, peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu nende rakendamisele viisil, mis saaks Euroopa Parlamendilt võimalikult ulatusliku toetuse; olles kõiki esitatud ettepanekuid põhjalikult analüüsinud ja võttes täielikult arvesse hinnangut, mille komisjon nende õiguslikele nõuetele vastavuse ja rakendatavuse kohta koostas, võtab vastu katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete tasakaalustatud paketi, mis vastab Euroopa Parlamendi poliitilistele prioriteetidele; kutsub komisjoni üles katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid kiiresti ellu viima ning andma tagasisidet kohapeal saavutatud tulemuste ja tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

54.

Maksed

| 55. | juhib tähelepanu eelarveprojektis maksete ülemmäära alla jäetud enneolematule 20 067,6 miljoni euro suurusele varule, mis tuleneb 2014.–2020. aasta programmide väga hilisest algusest ja sellest tekkinud kasutamata maksete kuhjumisest, eelkõige alamrubriigis 1b; rõhutab vajadust vältida maksetaotluste olulist kuhjumist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku alguses, mis võib tuua liidu eelarves kaasa uue maksekriisi, nagu see juhtus käesoleval perioodil, ja takistada aastateks 2021–2027 kavandatud järgmise põlvkonna programmide õigeaegset alustamist; |
| --- | --- |

55.

| 56. | suurendab seepärast Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavaid makseid kokku 3 miljardi euro võrra, eeldusel, et liikmesriigid kiirendavad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal oma rakenduskavade elluviimist veelgi ja järgivad paremini nende endi prognoose; suurendab EFSI tagatisfondi eraldisi 948 miljoni euro võrra, et tuua 2020. aastasse eelarveneutraalsel viisil üle need iga-aastased osamaksed, mis seni olid kavandatud aastateks 2021–2023, st ajaks, mil surve maksetele on eeldatavasti suurem; suurendab lisaks maksete assigneeringuid neil eelarveridadel, mille kulukohustuste assigneeringuid suurendatakse; |
| --- | --- |

56.

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 57. | taastab Euroopa Parlamendi 2020. aasta vajaduste hoolika ja vastutustundliku analüüsi alusel eelarvestuses kinnitatud assigneeringud, mille täiskogu võttis suure häälteenamusega vastu oma eespool nimetatud 28. märtsi 2019. aasta resolutsioonis; on teadlik asjaolust, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 314 võimaldab komisjonil kohandada teiste institutsioonide eelarvestuse projekte; väljendab siiski üllatust ja sügavat muret komisjoni poolt Euroopa Parlamendi eelarves tehtud kärbete pärast, millega katkestatakse kahe institutsiooni vahel hea koostöö traditsioon; |
| --- | --- |

57.

| 58. | suurendab eelarveprojektiga võrreldes kahe eelarverea assigneeringuid seoses uute detailidega, mis mõjutavad 2020. aasta eelarves üleminekutoetusi ja mida ei olnud võimalik ära hoida, nimelt Euroopa Parlamendi valimistele järgnenud kõrgem mittetagasivalimise määr (63 %, samas kui arvestusbaas oli keskmiselt 50 %) ning Brexiti edasilükkamine kuni 31. oktoobrini 2019; suurendab ka assigneeringuid Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste eelarvereal, kuna nende töö on demokraatia edendamisel ning võltsuudiste ja väärinfo vastu võitlemisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud eelarvestusega






  a) | palub, et juhatus töötaks välja tehnilise lahenduse, mis võimaldaks parlamendiliikmetel kasutada oma hääleõigust ajal, mil nad on emapuhkusel, isapuhkusel või pikaajalisel haiguspuhkusel; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

palub, et juhatus töötaks välja tehnilise lahenduse, mis võimaldaks parlamendiliikmetel kasutada oma hääleõigust ajal, mil nad on emapuhkusel, isapuhkusel või pikaajalisel haiguspuhkusel;

| b) | kordab oma nõudmist läbipaistva otsustusprotsessi järele kinnisvarapoliitika valdkonnas; ei nõustu seetõttu jätkuvalt järgitava tavaga, mis seisneb aasta lõpu assigneeringujäägi ümberpaigutamises käimasolevate kinnisvaraprojektide toetamiseks, mis toimub süstemaatiliselt samades peatükkides, jaotistes ja sageli täpselt samadel eelarveridadel; on seisukohal, et kinnisvarapoliitikat tuleks rahastada selleks mõeldud eelarveridadelt läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

b)

kordab oma nõudmist läbipaistva otsustusprotsessi järele kinnisvarapoliitika valdkonnas; ei nõustu seetõttu jätkuvalt järgitava tavaga, mis seisneb aasta lõpu assigneeringujäägi ümberpaigutamises käimasolevate kinnisvaraprojektide toetamiseks, mis toimub süstemaatiliselt samades peatükkides, jaotistes ja sageli täpselt samadel eelarveridadel; on seisukohal, et kinnisvarapoliitikat tuleks rahastada selleks mõeldud eelarveridadelt läbipaistval viisil;

| c) | tuletab meelde oma palvet, et juhatus võtaks meetmeid, et ühtlustada alates 1. jaanuarist 2020 täielikult ametnike, muude teenistujate ja registreeritud assistentide Euroopa Parlamendi kolme töökoha vaheliste ametireisidega seotud hüvitiste määrad; |
| --- | --- |

c)

tuletab meelde oma palvet, et juhatus võtaks meetmeid, et ühtlustada alates 1. jaanuarist 2020 täielikult ametnike, muude teenistujate ja registreeritud assistentide Euroopa Parlamendi kolme töökoha vaheliste ametireisidega seotud hüvitiste määrad;

| d) | kutsub taas esimeeste konverentsi ja juhatust üles vaatama läbi delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivad rakendussätted; rõhutab asjaolu, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid on teatavatel tingimustel parlamendiliikmete saatjad Euroopa Parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel; |
| --- | --- |

d)

kutsub taas esimeeste konverentsi ja juhatust üles vaatama läbi delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivad rakendussätted; rõhutab asjaolu, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid on teatavatel tingimustel parlamendiliikmete saatjad Euroopa Parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel;

| e) | palub peasekretäril esitada kiiresti rakendussätted, et tagada registreeritud assistentide põhimääruses sätestatud õigused ning vältida meelevaldset tõlgendamist ja praegust ebavõrdsust, mis takistab neid tegemast täiel määral oma tööd, nagu see on sätestatud parlamendiliikmete põhimääruses ja assistentide põhimääruses; |
| --- | --- |

e)

palub peasekretäril esitada kiiresti rakendussätted, et tagada registreeritud assistentide põhimääruses sätestatud õigused ning vältida meelevaldset tõlgendamist ja praegust ebavõrdsust, mis takistab neid tegemast täiel määral oma tööd, nagu see on sätestatud parlamendiliikmete põhimääruses ja assistentide põhimääruses;

| f) | nõuab, et rakendataks täielikult meetmeid, mida soovitati Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (8), mis tähendab kõikidele töötajatele ja parlamendiliikmetele ahistamisvastaste koolituste sagedast pakkumist, kahe olemasoleva ahistamisvastase komisjoni välisauditite tegemist ning kõnealuse kahe komisjoni muutmist üheks sõltumatuks komisjoniks, mille koosseisu kuuluksid alaliste liikmetena arstid ja juristid; nõuab assigneeringute suurendamist, et katta kulud, mis kaasnevad Euroopa Parlamendis toimuvate ahistamisjuhtumite haldamiseks tööle võetavate pädevate lisatöötajatega, koondades spetsiaalsesse teenistusse meditsiinilise, psühholoogilise, juriidilise ja personalijuhtimise taustaga töötajad, ning katta ahistamisohvrite õigusabi- ja ravikulud kooskõlas personalieeskirjade artikliga 24; |
| --- | --- |

f)

nõuab, et rakendataks täielikult meetmeid, mida soovitati Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (8), mis tähendab kõikidele töötajatele ja parlamendiliikmetele ahistamisvastaste koolituste sagedast pakkumist, kahe olemasoleva ahistamisvastase komisjoni välisauditite tegemist ning kõnealuse kahe komisjoni muutmist üheks sõltumatuks komisjoniks, mille koosseisu kuuluksid alaliste liikmetena arstid ja juristid; nõuab assigneeringute suurendamist, et katta kulud, mis kaasnevad Euroopa Parlamendis toimuvate ahistamisjuhtumite haldamiseks tööle võetavate pädevate lisatöötajatega, koondades spetsiaalsesse teenistusse meditsiinilise, psühholoogilise, juriidilise ja personalijuhtimise taustaga töötajad, ning katta ahistamisohvrite õigusabi- ja ravikulud kooskõlas personalieeskirjade artikliga 24;

| g) | kordab peasekretärile suunatud palvet esitada Paul-Henri Spaaki hoone ettevalmistavate tehniliste tööde üksikasjalik eelarvestus ja kulude jaotus, mis on seotud hoone renoveerimisega, mis läheb prognooside kohaselt maksma 12,4 miljonit eurot; |
| --- | --- |

g)

kordab peasekretärile suunatud palvet esitada Paul-Henri Spaaki hoone ettevalmistavate tehniliste tööde üksikasjalik eelarvestus ja kulude jaotus, mis on seotud hoone renoveerimisega, mis läheb prognooside kohaselt maksma 12,4 miljonit eurot;

| h) | kordab oma üleskutset kasutada rohkem videokonverentse ja muid tehnoloogiaid, et kaitsta keskkonda ja säästa ressursse ning eelkõige vähendada töötajate kolme töökoha vahelisi ametireise; |
| --- | --- |

h)

kordab oma üleskutset kasutada rohkem videokonverentse ja muid tehnoloogiaid, et kaitsta keskkonda ja säästa ressursse ning eelkõige vähendada töötajate kolme töökoha vahelisi ametireise;

Muud jaod (IV–X jagu)

| 60. | märgib, et üldjoontes kajastab eelarveprojekt eelarve muude jagude alla kuuluvate eri institutsioonide eelarvestusi ja vastab seega (mõningate eranditega) nende finantsvajadustele; on seisukohal, et nõukogu kavandatud kärped avaldaksid seetõttu kahjulikku mõju asjaomaste institutsioonide tööle ja ühtlasi nende olulisele panusele liidu toimimisse; teeb seetõttu ettepaneku taastada assigneeringud eelarveprojekti tasemel peaaegu kõigil juhtudel, kaasa arvatud seoses Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse ametikohtade loeteludega; ei muuda kooskõlas härrasmeeste kokkuleppega nõukogu lugemise seisukohta nõukogu enda ja Euroopa Ülemkogu osas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et piiratud arvul juhtudel ja institutsioonide eelarvestusi arvesse võttes on vaja assigneeringuid suurendada üle eelarveprojekti taseme ja teha ettepanek lisaametikohtade loomiseks; teeb seetõttu ettepaneku






  a) | taastada Euroopa Kohtu ja tema kasvava töökoormusega seoses kohtu eelarvestuses kavandatud 11 ametikohta (7 AD ja 4 AST ametikohta), mida komisjon eelarveprojekti ei lisanud, ning näha ette töötasude ja toetuste jaoks vajalikud assigneeringud; |
| --- | --- | --- |

61.

a)

taastada Euroopa Kohtu ja tema kasvava töökoormusega seoses kohtu eelarvestuses kavandatud 11 ametikohta (7 AD ja 4 AST ametikohta), mida komisjon eelarveprojekti ei lisanud, ning näha ette töötasude ja toetuste jaoks vajalikud assigneeringud;

| b) | suurendada seoses Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega mõne eelarverea assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme, et säilitada eelmise aastaga sarnane assigneeringute tase; |
| --- | --- |

b)

suurendada seoses Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega mõne eelarverea assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme, et säilitada eelmise aastaga sarnane assigneeringute tase;

| c) | lisada Euroopa Ombudsmani juurde kaks AD ametikohta, millega ületatakse eelarveprojekti, ja teha ühtlasi kolmel eelarvereal väiksemaid kärpeid, et tasakaalustada kahel teisel eelarvereal taastatud summasid; |
| --- | --- |

c)

lisada Euroopa Ombudsmani juurde kaks AD ametikohta, millega ületatakse eelarveprojekti, ja teha ühtlasi kolmel eelarvereal väiksemaid kärpeid, et tasakaalustada kahel teisel eelarvereal taastatud summasid;

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0210.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0326.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0417.

---

Neljapäev, 24. oktoober 2019

| 28.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/123 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/123

---

P9_TA(2019)0045

Liikmesriikidele antav finantsabi, et katta neile pärast Ühendkuningriigi ilma lepinguta liidust väljaastumist tekkivat suurt rahalist koormust ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2019. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda liikmesriikidele rahalist toetust, mis aitaks neil kanda pärast Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumist tekkinud suurt rahalist koormust (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 202/26)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Selleks et leevendada Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise majanduslikku mõju ning näidata eriolukorras üles solidaarsust kõige enam mõjutatud liikmesriikidega, tuleks muuta määrust (EÜ) nr 2012/2002, et toetada avalikku sektorit väljaastumisega seotud kulude kandmisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Selleks et leevendada Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise majanduslikku mõju ning näidata eriolukorras üles solidaarsust kõige enam mõjutatud liikmesriikidega, tuleks muuta määrust (EÜ) nr 2012/2002, et toetada avalikku sektorit väljaastumisega seotud kulude kandmisel.

| (4) | Selleks et leevendada Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise majanduslikku
  ja sotsiaalset
  mõju ning näidata eriolukorras üles solidaarsust kõige enam mõjutatud liikmesriikidega, tuleks muuta määrust (EÜ) nr 2012/2002, et toetada avalikku sektorit väljaastumisega seotud kulude kandmisel. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et leevendada Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise majanduslikku
  ja sotsiaalset
  mõju ning näidata eriolukorras üles solidaarsust kõige enam mõjutatud liikmesriikidega, tuleks muuta määrust (EÜ) nr 2012/2002, et toetada avalikku sektorit väljaastumisega seotud kulude kandmisel.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Kuna fondi kasutatakse erandkorras, et aidata liikmesriikidel kanda Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  tõttu vahetult
  tekkinud rahalist koormust, peaks toetus olema sihtotstarbeline ja ajaliselt piiratud, et võtta arvesse fondi algset eesmärki ja tagada selle suutlikkus reageerida looduskatastroofidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Kuna fondi kasutatakse erandkorras, et aidata liikmesriikidel kanda Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  tõttu vahetult
  tekkinud rahalist koormust, peaks toetus olema sihtotstarbeline ja ajaliselt piiratud, et võtta arvesse fondi algset eesmärki ja tagada selle suutlikkus reageerida looduskatastroofidele.

| (5) | Kuna fondi kasutatakse erandkorras, et aidata liikmesriikidel kanda Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  ettevalmistamise või lepinguta väljaastumise tõttu
  tekkinud
  või tekkivat
  rahalist koormust, peaks toetus olema sihtotstarbeline ja ajaliselt piiratud, et võtta arvesse fondi algset eesmärki ja tagada selle suutlikkus reageerida looduskatastroofidele. |
| --- | --- |

(5)

Kuna fondi kasutatakse erandkorras, et aidata liikmesriikidel kanda Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  ettevalmistamise või lepinguta väljaastumise tõttu
  tekkinud
  või tekkivat
  rahalist koormust, peaks toetus olema sihtotstarbeline ja ajaliselt piiratud, et võtta arvesse fondi algset eesmärki ja tagada selle suutlikkus reageerida looduskatastroofidele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks
  et
  säilitada
  looduskatastroofide
  puhul fondi vahendite kättesaadavus
  ja
  selle esialgne eesmärk
  ,
  tuleks kindlaks määrata
  Ühendkuningriigi liidust lepinguta
  väljaastumisega seotud toetuse eelarve ülemmäär
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks
  et
  säilitada
  looduskatastroofide
  puhul fondi vahendite kättesaadavus
  ja
  selle esialgne eesmärk
  ,
  tuleks kindlaks määrata
  Ühendkuningriigi liidust lepinguta
  väljaastumisega seotud toetuse eelarve ülemmäär
  .

| (8) | Arvestades,
  et
  Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendite kättesaadavuse säilitamiseks
  looduskatastroofide
  korral tuleb ette näha mõistlik eelarve, tuleb liikmesriikidele
  ja
  piirkondadele teha kättesaadavaks muud lisavahendid
  ,
  et aidata neil piirata
  Ühendkuningriigi
  võimaliku
  liidust lepinguta
  väljaastumise mõju, näiteks EGFi või muude ad hoc rahastamisvahendite kaudu
  . |
| --- | --- |

(8)

Arvestades,
  et
  Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendite kättesaadavuse säilitamiseks
  looduskatastroofide
  korral tuleb ette näha mõistlik eelarve, tuleb liikmesriikidele
  ja
  piirkondadele teha kättesaadavaks muud lisavahendid
  ,
  et aidata neil piirata
  Ühendkuningriigi
  võimaliku
  liidust lepinguta
  väljaastumise mõju, näiteks EGFi või muude ad hoc rahastamisvahendite kaudu
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Fondi poolt liikmesriikidele Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  tõttu
  vahetult tekkinud rahalise koormuse kandmiseks antava toetuse suhtes tuleks kohaldada samu rakendus-, järelevalve-, kontrolli- ja auditieeskirju, mida kohaldatakse fondist tehtavate muude väljamaksete suhtes. Lisaks on potentsiaalselt toetuskõlblike avaliku sektori kulude ulatuslikkust arvestades oluline tagada, et järgitakse ka muid ELi õiguse sätteid, eelkõige riigiabieeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Fondi poolt liikmesriikidele Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  tõttu
  vahetult tekkinud rahalise koormuse kandmiseks antava toetuse suhtes tuleks kohaldada samu rakendus-, järelevalve-, kontrolli- ja auditieeskirju, mida kohaldatakse fondist tehtavate muude väljamaksete suhtes. Lisaks on potentsiaalselt toetuskõlblike avaliku sektori kulude ulatuslikkust arvestades oluline tagada, et järgitakse ka muid ELi õiguse sätteid, eelkõige riigiabieeskirju.

| 9) | Fondi poolt liikmesriikidele Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  ettevalmistamise või
  vahetult
  lepinguta väljaastumise tõttu
  tekkinud
  või tekkida võiva
  rahalise koormuse kandmiseks antava toetuse suhtes tuleks kohaldada samu rakendus-, järelevalve-, kontrolli- ja auditieeskirju, mida kohaldatakse fondist tehtavate muude väljamaksete suhtes. Lisaks on potentsiaalselt toetuskõlblike avaliku sektori kulude ulatuslikkust arvestades oluline tagada, et järgitakse ka muid ELi õiguse sätteid, eelkõige riigiabieeskirju. |
| --- | --- |

9)

Fondi poolt liikmesriikidele Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise
  ettevalmistamise või
  vahetult
  lepinguta väljaastumise tõttu
  tekkinud
  või tekkida võiva
  rahalise koormuse kandmiseks antava toetuse suhtes tuleks kohaldada samu rakendus-, järelevalve-, kontrolli- ja auditieeskirju, mida kohaldatakse fondist tehtavate muude väljamaksete suhtes. Lisaks on potentsiaalselt toetuskõlblike avaliku sektori kulude ulatuslikkust arvestades oluline tagada, et järgitakse ka muid ELi õiguse sätteid, eelkõige riigiabieeskirju.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 3a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Selleks ettenähtud olemasolevad assigneeringud ei või olla suuremad kui
  pool
  aastatel 2019 ja 2020 fondi sekkumiseks saadaolevast maksimumsummast. | 2)   Selleks ettenähtud olemasolevad assigneeringud ei või olla suuremad kui
  30 %
  aastatel 2019 ja 2020 fondi sekkumiseks saadaolevast maksimumsummast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Selleks ettenähtud olemasolevad assigneeringud ei või olla suuremad kui
  pool
  aastatel 2019 ja 2020 fondi sekkumiseks saadaolevast maksimumsummast.

2)   Selleks ettenähtud olemasolevad assigneeringud ei või olla suuremad kui
  30 %
  aastatel 2019 ja 2020 fondi sekkumiseks saadaolevast maksimumsummast.

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 3a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Kõnealust toetust kasutatakse avaliku sektori täiendavate kulutuste selle osa katmiseks, mis on
  otseselt põhjustatud lepinguta väljaastumisest ja
  tehtud
  lepinguta väljaastumise kuupäeva
  ja 31. detsembri 2020 vahelisel ajal (edaspidi „rahaline koormus“). | 3)   Kõnealust toetust kasutatakse avaliku sektori täiendavate kulutuste selle osa katmiseks, mis on tehtud
  1. jaanuari 2019
  ja 31. detsembri 2020 vahelisel ajal
  lepinguta väljaastumise ettevalmistamise või lepinguta väljaastumise tõttu
  (edaspidi „rahaline koormus“). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Kõnealust toetust kasutatakse avaliku sektori täiendavate kulutuste selle osa katmiseks, mis on
  otseselt põhjustatud lepinguta väljaastumisest ja
  tehtud
  lepinguta väljaastumise kuupäeva
  ja 31. detsembri 2020 vahelisel ajal (edaspidi „rahaline koormus“).

3)   Kõnealust toetust kasutatakse avaliku sektori täiendavate kulutuste selle osa katmiseks, mis on tehtud
  1. jaanuari 2019
  ja 31. detsembri 2020 vahelisel ajal
  lepinguta väljaastumise ettevalmistamise või lepinguta väljaastumise tõttu
  (edaspidi „rahaline koormus“).

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 3a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Liikmesriigil on õigus taotleda käesoleva artikli kohast toetust, kui talle tekitatud rahaline koormus on hinnanguliselt üle
  1 500 000 000
  euro 2011. aasta hindades või üle
  0,3
   % tema kogurahvatulust. | 4)   Liikmesriigil on õigus taotleda käesoleva artikli kohast toetust, kui talle tekitatud rahaline koormus on hinnanguliselt üle
  750 000 000
  euro 2011. aasta hindades või üle
  0,15
   % tema kogurahvatulust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Liikmesriigil on õigus taotleda käesoleva artikli kohast toetust, kui talle tekitatud rahaline koormus on hinnanguliselt üle
  1 500 000 000
  euro 2011. aasta hindades või üle
  0,3
   % tema kogurahvatulust.

4)   Liikmesriigil on õigus taotleda käesoleva artikli kohast toetust, kui talle tekitatud rahaline koormus on hinnanguliselt üle
  750 000 000
  euro 2011. aasta hindades või üle
  0,15
   % tema kogurahvatulust.

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 3b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Artikli 3a alusel antav abi hõlmab üksnes liikmesriigile tekitatud rahalist koormust, mida ta ei oleks pidanud kandma, kui liidu ja Ühendkuningriigi vahel oleks sõlmitud väljaastumisleping. Toetust võib kasutada näiteks selleks, et toetada lepinguta väljaastumisest mõjutatud ettevõtjaid, sealhulgas nende jaoks ette nähtud riigiabimeetmeid ja muid asjakohaseid sekkumisi, olemasoleva tööhõivetaseme säilitamiseks võetavaid meetmeid ning piiri-, tolli-, sanitaar- ja fütosanitaarkontrollide, sealhulgas lisapersonali ja taristu toimimist. | 1)   Artikli 3a alusel antav abi hõlmab üksnes liikmesriigile tekitatud rahalist koormust, mida ta ei oleks pidanud kandma, kui liidu ja Ühendkuningriigi vahel oleks sõlmitud väljaastumisleping. Toetust võib kasutada näiteks selleks, et toetada lepinguta väljaastumisest mõjutatud ettevõtjaid
  ja töötajaid
  , sealhulgas nende jaoks ette nähtud riigiabimeetmeid ja muid asjakohaseid sekkumisi, olemasoleva tööhõivetaseme säilitamiseks võetavaid meetmeid ning piiri-, tolli-, sanitaar- ja fütosanitaarkontrollide, sealhulgas lisapersonali ja taristu toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Artikli 3a alusel antav abi hõlmab üksnes liikmesriigile tekitatud rahalist koormust, mida ta ei oleks pidanud kandma, kui liidu ja Ühendkuningriigi vahel oleks sõlmitud väljaastumisleping. Toetust võib kasutada näiteks selleks, et toetada lepinguta väljaastumisest mõjutatud ettevõtjaid, sealhulgas nende jaoks ette nähtud riigiabimeetmeid ja muid asjakohaseid sekkumisi, olemasoleva tööhõivetaseme säilitamiseks võetavaid meetmeid ning piiri-, tolli-, sanitaar- ja fütosanitaarkontrollide, sealhulgas lisapersonali ja taristu toimimist.

1)   Artikli 3a alusel antav abi hõlmab üksnes liikmesriigile tekitatud rahalist koormust, mida ta ei oleks pidanud kandma, kui liidu ja Ühendkuningriigi vahel oleks sõlmitud väljaastumisleping. Toetust võib kasutada näiteks selleks, et toetada lepinguta väljaastumisest mõjutatud ettevõtjaid
  ja töötajaid
  , sealhulgas nende jaoks ette nähtud riigiabimeetmeid ja muid asjakohaseid sekkumisi, olemasoleva tööhõivetaseme säilitamiseks võetavaid meetmeid ning piiri-, tolli-, sanitaar- ja fütosanitaarkontrollide, sealhulgas lisapersonali ja taristu toimimist.

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 3b – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a)
     
  Käesoleva määruse alusel ei rahastata kulusid, mis on toetuskõlblikud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)
     
  Käesoleva määruse alusel ei rahastata kulusid, mis on toetuskõlblikud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 4a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Liikmesriigi vastutavad riiklikud ametiasutused võivad esitada komisjonile fondilt rahalise toetuse saamiseks üheainsa artikli 3a kohase taotluse hiljemalt 30.
  aprilliks
  2020. Taotlusse märgitakse vähemalt kogu asjakohane teave liikmesriigile tekitatud rahalise koormuse kohta. Taotluses kirjeldatakse avaliku sektori poolt lepinguta väljaastumise suhtes võetud meetmeid,
  märgitakse
  asjaomaste meetmetega seotud kulude netosumma seisuga 31. detsember 2020
  ning põhjendatakse, miks nende võtmist ei oleks saanud valmisolekumeetmete abil vältida
  . Taotlus peaks sisaldama ka lepinguta väljaastumise otsest mõju käsitlevat põhjendust. | 1)   Liikmesriigi vastutavad riiklikud ametiasutused võivad esitada komisjonile fondilt rahalise toetuse saamiseks üheainsa artikli 3a kohase taotluse hiljemalt 30. 
  juuniks
  2020. Taotlusse märgitakse vähemalt kogu asjakohane teave liikmesriigile tekitatud rahalise koormuse kohta. Taotluses kirjeldatakse avaliku sektori poolt lepinguta väljaastumise
  ettevalmistamiseks või lepinguta väljaastumise
  suhtes võetud meetmeid,
  märkides ära
  asjaomaste meetmetega seotud kulude netosumma seisuga 31. detsember 2020. Taotlus peaks sisaldama ka lepinguta väljaastumise otsest mõju käsitlevat põhjendust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Liikmesriigi vastutavad riiklikud ametiasutused võivad esitada komisjonile fondilt rahalise toetuse saamiseks üheainsa artikli 3a kohase taotluse hiljemalt 30.
  aprilliks
  2020. Taotlusse märgitakse vähemalt kogu asjakohane teave liikmesriigile tekitatud rahalise koormuse kohta. Taotluses kirjeldatakse avaliku sektori poolt lepinguta väljaastumise suhtes võetud meetmeid,
  märgitakse
  asjaomaste meetmetega seotud kulude netosumma seisuga 31. detsember 2020
  ning põhjendatakse, miks nende võtmist ei oleks saanud valmisolekumeetmete abil vältida
  . Taotlus peaks sisaldama ka lepinguta väljaastumise otsest mõju käsitlevat põhjendust.

1)   Liikmesriigi vastutavad riiklikud ametiasutused võivad esitada komisjonile fondilt rahalise toetuse saamiseks üheainsa artikli 3a kohase taotluse hiljemalt 30. 
  juuniks
  2020. Taotlusse märgitakse vähemalt kogu asjakohane teave liikmesriigile tekitatud rahalise koormuse kohta. Taotluses kirjeldatakse avaliku sektori poolt lepinguta väljaastumise
  ettevalmistamiseks või lepinguta väljaastumise
  suhtes võetud meetmeid,
  märkides ära
  asjaomaste meetmetega seotud kulude netosumma seisuga 31. detsember 2020. Taotlus peaks sisaldama ka lepinguta väljaastumise otsest mõju käsitlevat põhjendust.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 4a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Komisjon koostab suunised selle kohta, kuidas fondi vahenditele juurde pääseda ja neid tulemuslikult rakendada. Suunistes esitatakse üksikasjalik teave taotluse koostamise ja komisjonile esitatava teabe kohta, sealhulgas teave rahalise koormuse tõendamiseks esitatavate dokumentide kohta. Suunised avalikustatakse asjaomaste komisjoni peadirektoraatide veebisaitidel ja komisjon tagab nende laiema levitamise liikmesriikides. | 2)   Komisjon koostab
  31. detsembriks 2019
  suunised selle kohta, kuidas fondi vahenditele juurde pääseda ja neid tulemuslikult rakendada. Suunistes esitatakse üksikasjalik teave taotluse koostamise ja komisjonile esitatava teabe kohta, sealhulgas teave rahalise koormuse tõendamiseks esitatavate dokumentide kohta. Suunised avalikustatakse asjaomaste komisjoni peadirektoraatide veebisaitidel ja komisjon tagab nende laiema levitamise liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Komisjon koostab suunised selle kohta, kuidas fondi vahenditele juurde pääseda ja neid tulemuslikult rakendada. Suunistes esitatakse üksikasjalik teave taotluse koostamise ja komisjonile esitatava teabe kohta, sealhulgas teave rahalise koormuse tõendamiseks esitatavate dokumentide kohta. Suunised avalikustatakse asjaomaste komisjoni peadirektoraatide veebisaitidel ja komisjon tagab nende laiema levitamise liikmesriikides.

2)   Komisjon koostab
  31. detsembriks 2019
  suunised selle kohta, kuidas fondi vahenditele juurde pääseda ja neid tulemuslikult rakendada. Suunistes esitatakse üksikasjalik teave taotluse koostamise ja komisjonile esitatava teabe kohta, sealhulgas teave rahalise koormuse tõendamiseks esitatavate dokumentide kohta. Suunised avalikustatakse asjaomaste komisjoni peadirektoraatide veebisaitidel ja komisjon tagab nende laiema levitamise liikmesriikides.

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 4a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Pärast 30.
  aprilli
  2020 kontrollib komisjon lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe põhjal ja iga esitatud taotluse puhul, kas fondi vahendite kasutamiseks ette nähtud tingimused on täidetud, ning määrab võimalikult kiiresti ning olemasolevate rahaliste vahendite piires võimaliku toetuse kavandatava suuruse. | 3)   Pärast 30.
  juunit
  2020 kontrollib komisjon lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe põhjal ja iga esitatud taotluse puhul, kas fondi vahendite kasutamiseks ette nähtud tingimused on täidetud, ning määrab võimalikult kiiresti ning olemasolevate rahaliste vahendite piires võimaliku toetuse kavandatava suuruse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Pärast 30.
  aprilli
  2020 kontrollib komisjon lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe põhjal ja iga esitatud taotluse puhul, kas fondi vahendite kasutamiseks ette nähtud tingimused on täidetud, ning määrab võimalikult kiiresti ning olemasolevate rahaliste vahendite piires võimaliku toetuse kavandatava suuruse.

3)   Pärast 30.
  juunit
  2020 kontrollib komisjon lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe põhjal ja iga esitatud taotluse puhul, kas fondi vahendite kasutamiseks ette nähtud tingimused on täidetud, ning määrab võimalikult kiiresti ning olemasolevate rahaliste vahendite piires võimaliku toetuse kavandatava suuruse.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 4a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Fondist antakse toetuskõlblikkuskriteeriumidele vastavatele liikmesriikidele rahalist toetust kuni
  5
  % ulatuses asjaomasele liikmesriigile tekitatud rahalisest koormusest, võttes arvesse artikli 3a lõikes 4 sätestatud piirmäärasid ja olemasolevat eelarvet. Kui olemasolevatest eelarvevahenditest ei piisa, vähendatakse toetusmäära proportsionaalselt. | 4)   Fondist antakse toetuskõlblikkuskriteeriumidele vastavatele liikmesriikidele rahalist toetust kuni
  10
   % ulatuses asjaomasele liikmesriigile tekitatud rahalisest koormusest, võttes arvesse artikli 3a lõikes 4 sätestatud piirmäärasid ja olemasolevat eelarvet. Kui olemasolevatest eelarvevahenditest ei piisa, vähendatakse toetusmäära proportsionaalselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Fondist antakse toetuskõlblikkuskriteeriumidele vastavatele liikmesriikidele rahalist toetust kuni
  5
  % ulatuses asjaomasele liikmesriigile tekitatud rahalisest koormusest, võttes arvesse artikli 3a lõikes 4 sätestatud piirmäärasid ja olemasolevat eelarvet. Kui olemasolevatest eelarvevahenditest ei piisa, vähendatakse toetusmäära proportsionaalselt.

4)   Fondist antakse toetuskõlblikkuskriteeriumidele vastavatele liikmesriikidele rahalist toetust kuni
  10
   % ulatuses asjaomasele liikmesriigile tekitatud rahalisest koormusest, võttes arvesse artikli 3a lõikes 4 sätestatud piirmäärasid ja olemasolevat eelarvet. Kui olemasolevatest eelarvevahenditest ei piisa, vähendatakse toetusmäära proportsionaalselt.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 2012/2002

Artikkel 4a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6)   Otsuse fondi vahendite kasutamise kohta teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt niipea kui võimalik pärast komisjoni ettepaneku esitamist. Komisjon ühelt poolt ning Euroopa Parlament ja nõukogu teiselt poolt teevad kõik selleks, et fondi vahendite kasutuselevõtuks kuluvat aega lühendada. | 6)   Otsuse fondi vahendite kasutamise kohta teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt niipea kui võimalik pärast komisjoni ettepaneku esitamist. Komisjon ühelt poolt ning Euroopa Parlament ja nõukogu teiselt poolt teevad kõik selleks, et fondi vahendite kasutuselevõtuks kuluvat aega lühendada
  ning võtavad kohustuse esitada võimalikult lühikese aja jooksul ettepaneku sellise hädaolukorra lahendamiseks sobiva vahendi kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6)   Otsuse fondi vahendite kasutamise kohta teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt niipea kui võimalik pärast komisjoni ettepaneku esitamist. Komisjon ühelt poolt ning Euroopa Parlament ja nõukogu teiselt poolt teevad kõik selleks, et fondi vahendite kasutuselevõtuks kuluvat aega lühendada.

6)   Otsuse fondi vahendite kasutamise kohta teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt niipea kui võimalik pärast komisjoni ettepaneku esitamist. Komisjon ühelt poolt ning Euroopa Parlament ja nõukogu teiselt poolt teevad kõik selleks, et fondi vahendite kasutuselevõtuks kuluvat aega lühendada
  ning võtavad kohustuse esitada võimalikult lühikese aja jooksul ettepaneku sellise hädaolukorra lahendamiseks sobiva vahendi kohta
  .

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0020/2019).

1

---