# Az Európai Unió C 172/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 172 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. május 6. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 172

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. május 6.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2021/C 172/01 | A Tanács (EU) 15/2021 álláspontja első olvasatban az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2021. április 13-án elfogadott szöveg (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 172/02 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 15/2021 álláspontja első olvasatban az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 38 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2021/C 172/01

A Tanács (EU) 15/2021 álláspontja első olvasatban az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2021. április 13-án elfogadott szöveg (
  1
  )

+

1

1

2021/C 172/02

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 15/2021 álláspontja első olvasatban az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 2021.5.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 172/1

---

A TANÁCS (EU) 15/2021 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

A Tanács által 2021. április 13-án elfogadott szöveg

(EGT-vonatkozású szöveg)

2021/C 172/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. cikke (4) bekezdésére és 166. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport területén – a hátterétől és anyagi lehetőségeitől függetlenül – a mindenkire kiterjedő, tanulási célú mobilitásba, valamint az együttműködésbe és az innovatív szakpolitikák fejlesztésébe való beruházás kulcsfontosságú az inkluzív, összetartó és reziliens társadalmak kialakítása és az Unió versenyképességének fenntartása szempontjából, és ez a technológiai forradalom és a globalizáció által előidézett gyors és mélyreható változásokkal összefüggésben még nagyobb jelentőséggel bír. Továbbá az ilyen beruházás hozzájárul az európai identitás és értékek erősítéséhez és az Unió demokratikusabbá tételéhez. |
| --- | --- |

(1)

Az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport területén – a hátterétől és anyagi lehetőségeitől függetlenül – a mindenkire kiterjedő, tanulási célú mobilitásba, valamint az együttműködésbe és az innovatív szakpolitikák fejlesztésébe való beruházás kulcsfontosságú az inkluzív, összetartó és reziliens társadalmak kialakítása és az Unió versenyképességének fenntartása szempontjából, és ez a technológiai forradalom és a globalizáció által előidézett gyors és mélyreható változásokkal összefüggésben még nagyobb jelentőséggel bír. Továbbá az ilyen beruházás hozzájárul az európai identitás és értékek erősítéséhez és az Unió demokratikusabbá tételéhez.

| (2) | A Bizottság „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i közleményében előterjesztette egy olyan európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozására vonatkozó jövőképét, amelyben a tanulást nem gátolják határok. E közlemény egy olyan Unió jövőképét vázolta fel, amelyben standarddá válik egy másik országban bármely formában vagy összefüggésben a tanulmányok folytatása és tanulás céljából időt tölteni, ahol normává válik az anyanyelven túl két másik nyelven beszélni, és ahol az emberek európaiakként erős identitástudattal rendelkeznek, tisztában vannak Európa kulturális örökségével és sokféleségével. A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozta a kipróbált és jól bevált Erasmus+ program megerősítésének szükségességét valamennyi olyan tanulói kategóriában, amelyre már kiterjed, a kevesebb lehetőséggel rendelkező tanulók megszólítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i közleményében előterjesztette egy olyan európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozására vonatkozó jövőképét, amelyben a tanulást nem gátolják határok. E közlemény egy olyan Unió jövőképét vázolta fel, amelyben standarddá válik egy másik országban bármely formában vagy összefüggésben a tanulmányok folytatása és tanulás céljából időt tölteni, ahol normává válik az anyanyelven túl két másik nyelven beszélni, és ahol az emberek európaiakként erős identitástudattal rendelkeznek, tisztában vannak Európa kulturális örökségével és sokféleségével. A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozta a kipróbált és jól bevált Erasmus+ program megerősítésének szükségességét valamennyi olyan tanulói kategóriában, amelyre már kiterjed, a kevesebb lehetőséggel rendelkező tanulók megszólítása céljából.

| (3) | „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című, 2018. február 14-i bizottsági közleményben kifejezésre jut az oktatás, a képzés és az ifjúság jelentősége az Unió jövője szempontjából. E közlemény hangsúlyozta a tagállamok által a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről Göteborgban, 2017. november 17-én tartott szociális csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalások megvalósításának szükségességét, többek között az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én ünnepélyesen kihirdetett és aláírt szociális jogok európai pillérének (4) és az abban foglalt, az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos első alapelvnek a teljeskörű megvalósítása révén. E közlemény hangsúlyozta a mobilitás és a csereprogramok fokozásának szükségességét, többek között egy jelentős mértékben megerősített, inkluzív és kibővített Erasmus+ program révén, amint arra az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetéseiben felhívott. |
| --- | --- |

(3)

„Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című, 2018. február 14-i bizottsági közleményben kifejezésre jut az oktatás, a képzés és az ifjúság jelentősége az Unió jövője szempontjából. E közlemény hangsúlyozta a tagállamok által a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről Göteborgban, 2017. november 17-én tartott szociális csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalások megvalósításának szükségességét, többek között az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én ünnepélyesen kihirdetett és aláírt szociális jogok európai pillérének (4) és az abban foglalt, az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos első alapelvnek a teljeskörű megvalósítása révén. E közlemény hangsúlyozta a mobilitás és a csereprogramok fokozásának szükségességét, többek között egy jelentős mértékben megerősített, inkluzív és kibővített Erasmus+ program révén, amint arra az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetéseiben felhívott.

| (4) | A szociális jogok európai pillérének első alapelve kimondja, hogy mindenkinek joga van a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz olyan készségek fenntartása és megszerzése érdekében, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vegyen a társadalomban, és sikeresen kezelje a munkaerőpiaci átmeneteket. A szociális jogok európai pillére egyértelművé teszi a minőségi kisgyermekkori nevelés és gondozás, valamint az esélyegyenlőség mindenki számára történő biztosításának fontosságát is. |
| --- | --- |

(4)

A szociális jogok európai pillérének első alapelve kimondja, hogy mindenkinek joga van a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz olyan készségek fenntartása és megszerzése érdekében, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vegyen a társadalomban, és sikeresen kezelje a munkaerőpiaci átmeneteket. A szociális jogok európai pillére egyértelművé teszi a minőségi kisgyermekkori nevelés és gondozás, valamint az esélyegyenlőség mindenki számára történő biztosításának fontosságát is.

| (5) | A 2016. szeptember 16-án aláírt Pozsonyi Nyilatkozatban 27 tagállam vezetői hangsúlyozták az ifjúság számára jobb lehetőségek biztosítására irányuló elszántságukat. A 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatban 27 tagállam, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság vezetői elkötelezték magukat egy olyan Unió irányába teendő erőfeszítések mellett, amelyben a fiatalok a lehető legjobb oktatást és képzést kapják, valamint a kontinensen bárhol tanulhatnak és találhatnak munkát, továbbá amely megőrzi kulturális örökségünket, és előmozdítja a kulturális sokféleséget. |
| --- | --- |

(5)

A 2016. szeptember 16-án aláírt Pozsonyi Nyilatkozatban 27 tagállam vezetői hangsúlyozták az ifjúság számára jobb lehetőségek biztosítására irányuló elszántságukat. A 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatban 27 tagállam, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság vezetői elkötelezték magukat egy olyan Unió irányába teendő erőfeszítések mellett, amelyben a fiatalok a lehető legjobb oktatást és képzést kapják, valamint a kontinensen bárhol tanulhatnak és találhatnak munkát, továbbá amely megőrzi kulturális örökségünket, és előmozdítja a kulturális sokféleséget.

| (6) | Az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Erasmus+ program (2014–2020) (a továbbiakban: a 2014–2020-as program) félidős értékeléséről készült 2018. január 31-i bizottsági jelentés megerősítette, hogy egy egységes oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozása jelentős egyszerűsítést, racionalizálást és szinergiákat eredményezett az említett program irányításában, de arra a következtetésre jutott, hogy további javítások szükségesek a 2014‒2020-as programnak a hatékonyságnövekedés terén elért eredményeinek további konszolidációja érdekében. A félidős értékeléssel és a jövőbeli programmal kapcsolatos konzultációk során a tagállamok és az érdekelt felek nyomatékosan felhívtak a folytonosságra az Erasmus+ program hatályát, struktúráját és megvalósítási mechanizmusait illetően, ugyanakkor számos javítanivalóra is felhívtak, így például az Erasmus+ programnak a kedvezményezettek számára inkluzívabbá, egyszerűbbé és irányíthatóbbá tételére. A tagállamok és az érdekelt felek teljes támogatásukat is kifejezték aziránt, hogy az Erasmus+ program integrált maradjon, és alapjául továbbra is az egész életen át tartó tanulás paradigmája szolgáljon. Az Európai Parlament az Erasmus+ végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalásában (6) üdvözölte a 2014–2020-as program integrált struktúráját, és felhívta a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki az említett programnak az egész életen át tartó tanulási dimenzióját az ágazatközi együttműködés előmozdítása és ösztönzése révén az Erasmus+ program keretében. A tagállamok és az érdekelt felek kiemelték az Erasmus+ program nemzetközi dimenziója további erősítésének szükségességét is. |
| --- | --- |

(6)

Az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Erasmus+ program (2014–2020) (a továbbiakban: a 2014–2020-as program) félidős értékeléséről készült 2018. január 31-i bizottsági jelentés megerősítette, hogy egy egységes oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozása jelentős egyszerűsítést, racionalizálást és szinergiákat eredményezett az említett program irányításában, de arra a következtetésre jutott, hogy további javítások szükségesek a 2014‒2020-as programnak a hatékonyságnövekedés terén elért eredményeinek további konszolidációja érdekében. A félidős értékeléssel és a jövőbeli programmal kapcsolatos konzultációk során a tagállamok és az érdekelt felek nyomatékosan felhívtak a folytonosságra az Erasmus+ program hatályát, struktúráját és megvalósítási mechanizmusait illetően, ugyanakkor számos javítanivalóra is felhívtak, így például az Erasmus+ programnak a kedvezményezettek számára inkluzívabbá, egyszerűbbé és irányíthatóbbá tételére. A tagállamok és az érdekelt felek teljes támogatásukat is kifejezték aziránt, hogy az Erasmus+ program integrált maradjon, és alapjául továbbra is az egész életen át tartó tanulás paradigmája szolgáljon. Az Európai Parlament az Erasmus+ végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalásában (6) üdvözölte a 2014–2020-as program integrált struktúráját, és felhívta a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki az említett programnak az egész életen át tartó tanulási dimenzióját az ágazatközi együttműködés előmozdítása és ösztönzése révén az Erasmus+ program keretében. A tagállamok és az érdekelt felek kiemelték az Erasmus+ program nemzetközi dimenziója további erősítésének szükségességét is.

| (7) | Az értékek és a mobilitás területére vonatkozó uniós finanszírozásról folytatott 2018-as nyilvános konzultáció megerősítette a 2014–2020-as program félidős értékeléséről szóló jelentésnek az említett kulcsfontosságú megállapításait, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a jövőbeli programot inkluzívabbá kell tenni, a prioritásokat továbbra is az oktatási és képzési rendszerek korszerűsítésére kell összpontosítani, és meg kell erősíteni az európai identitás, az aktív polgári szerepvállalás és a demokratikus életben való részvétel előmozdítására vonatkozó prioritásokat. |
| --- | --- |

(7)

Az értékek és a mobilitás területére vonatkozó uniós finanszírozásról folytatott 2018-as nyilvános konzultáció megerősítette a 2014–2020-as program félidős értékeléséről szóló jelentésnek az említett kulcsfontosságú megállapításait, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a jövőbeli programot inkluzívabbá kell tenni, a prioritásokat továbbra is az oktatási és képzési rendszerek korszerűsítésére kell összpontosítani, és meg kell erősíteni az európai identitás, az aktív polgári szerepvállalás és a demokratikus életben való részvétel előmozdítására vonatkozó prioritásokat.

| (8) | A „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-i közleményében a Bizottság az emberekbe történő nagyobb mértékű befektetésre és nyomatékosabb „ifjúság” fókuszra hívott fel a következő pénzügyi keretben. Az említett közleményben a Bizottság elismerte, hogy az Erasmus+ program az Unió egyik leglátványosabb sikertörténete. Az „Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja” című, 2020. május 27-i közleményében a Bizottság elismerte az Erasmus+ program szerepét az Unió reziliensebbé tételében és a társadalmi-gazdasági kihívások kezelésében. Megerősítette továbbá elkötelezettségét egy jelentősen megerősített Erasmus+ program iránt. Ez lehetővé tenné, hogy több ember költözzön tanulás vagy munkavállalás céljából egy másik országba, valamint lehetővé tenné a program számára, hogy az inkluzivitásra és a kevesebb lehetőséggel rendelkezők megszólítására összpontosítson. |
| --- | --- |

(8)

A „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-i közleményében a Bizottság az emberekbe történő nagyobb mértékű befektetésre és nyomatékosabb „ifjúság” fókuszra hívott fel a következő pénzügyi keretben. Az említett közleményben a Bizottság elismerte, hogy az Erasmus+ program az Unió egyik leglátványosabb sikertörténete. Az „Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja” című, 2020. május 27-i közleményében a Bizottság elismerte az Erasmus+ program szerepét az Unió reziliensebbé tételében és a társadalmi-gazdasági kihívások kezelésében. Megerősítette továbbá elkötelezettségét egy jelentősen megerősített Erasmus+ program iránt. Ez lehetővé tenné, hogy több ember költözzön tanulás vagy munkavállalás céljából egy másik országba, valamint lehetővé tenné a program számára, hogy az inkluzivitásra és a kevesebb lehetőséggel rendelkezők megszólítására összpontosítson.

| (9) | Ezzel összefüggésben létre kell hozni a 2014‒2020-as program utódjaként az uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogramot, az Erasmus+-t (a továbbiakban: a program). Meg kell erősíteni a 2014‒2020-as program integrált, a tanulás valamennyi kontextusára - akár formális, nemformális vagy informális formájára - és az összes életszakaszra kiterjedő jellegét rugalmas tanulási pályák ösztönzése érdekében, ezáltal lehetővé téve az emberek számára olyan tudás, készségek és kompetenciák elsajátítását és fejlesztését, amelyek szükségesek az egyéni fejlődéshez, valamint a 21. század kihívásainak való megfeleléshez és lehetőségeinek maximális kiaknázásához. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel összefüggésben létre kell hozni a 2014‒2020-as program utódjaként az uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogramot, az Erasmus+-t (a továbbiakban: a program). Meg kell erősíteni a 2014‒2020-as program integrált, a tanulás valamennyi kontextusára - akár formális, nemformális vagy informális formájára - és az összes életszakaszra kiterjedő jellegét rugalmas tanulási pályák ösztönzése érdekében, ezáltal lehetővé téve az emberek számára olyan tudás, készségek és kompetenciák elsajátítását és fejlesztését, amelyek szükségesek az egyéni fejlődéshez, valamint a 21. század kihívásainak való megfeleléshez és lehetőségeinek maximális kiaknázásához.

| (10) | A programot hétéves időszakra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (7) megállapított, a 2021‒2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021‒2027-es MFF) időtartamához. |
| --- | --- |

(10)

A programot hétéves időszakra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (7) megállapított, a 2021‒2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021‒2027-es MFF) időtartamához.

| (11) | A program számára biztosítani kell a megfelelő eszközöket ahhoz, hogy még nagyobb mértékben hozzá tudjon járulni az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos koherens megközelítés központi jelentőségű azon különböző átmenetek kezelése szempontjából, amelyekkel az emberek életük során szembesülni fognak. Az ilyen megközelítést hatékony ágazatközi együttműködés révén kell ösztönözni. Az ilyen megközelítés előmozdítása során a programnak szoros kapcsolatot kell fenntartania az oktatás és képzés és az ifjúság területén folytatandó uniós szakpolitikai együttműködésre vonatkozó átfogó stratégiai kerettel, beleértve az iskolákra, a felsőoktatásra, a szakképzésre és a felnőttkori tanulásra vonatkozó szakpolitikai menetrendeket is, megerősítve és fejlesztve ugyanakkor az egyéb kapcsolódó uniós programokkal és szakpolitikai területekkel való új szinergiákat. |
| --- | --- |

(11)

A program számára biztosítani kell a megfelelő eszközöket ahhoz, hogy még nagyobb mértékben hozzá tudjon járulni az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos koherens megközelítés központi jelentőségű azon különböző átmenetek kezelése szempontjából, amelyekkel az emberek életük során szembesülni fognak. Az ilyen megközelítést hatékony ágazatközi együttműködés révén kell ösztönözni. Az ilyen megközelítés előmozdítása során a programnak szoros kapcsolatot kell fenntartania az oktatás és képzés és az ifjúság területén folytatandó uniós szakpolitikai együttműködésre vonatkozó átfogó stratégiai kerettel, beleértve az iskolákra, a felsőoktatásra, a szakképzésre és a felnőttkori tanulásra vonatkozó szakpolitikai menetrendeket is, megerősítve és fejlesztve ugyanakkor az egyéb kapcsolódó uniós programokkal és szakpolitikai területekkel való új szinergiákat.

| (12) | A program az európai oktatási térség kialakításának kulcsfontosságú eleme. „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i közleményére építve, a Bizottság az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, 2020. szeptember 30-i közleményében emlékeztetett arra, hogy az Erasmus+ program továbbra is döntő szerepet játszik a minőségi és inkluzív oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás célkitűzéseinek elérésében, valamint az Uniónak a zöld és digitális átállásra való felkészítésében. A program számára biztosítani kell a megfelelő eszközöket ahhoz, hogy hozzá tudjon járulni az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének utódjához és a fenntartható versenyképességre, társadalmi méltányosságra és rezilienciára vonatkozó, a Bizottság 2020. július 1-jei közleményében létrehozott aktualizált európai készségfejlesztési programhoz, osztozva a készségeknek, a kulcskompetenciáknak, valamint a tudásnak a munkahelyek megőrzése és a növekedés, a versenyképesség, az innováció és a társadalmi kohézió támogatása szempontjából fennálló stratégiai jelentősége iránti elkötelezettségben, összhangban a 2018. május 22-i tanácsi ajánlással (8). A programnak hozzá kell járulnia a Bizottság „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, 2020. szeptember 30-i közleményében létrehozott digitális oktatási cselekvési terv megvalósításához. A programnak reagálnia kell az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén a szükséges digitális átalakulására. A programnak támogatnia kell a tagállamokat a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló, 2015. március 17-i párizsi nyilatkozat céljainak elérésében is. |
| --- | --- |

(12)

A program az európai oktatási térség kialakításának kulcsfontosságú eleme. „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i közleményére építve, a Bizottság az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, 2020. szeptember 30-i közleményében emlékeztetett arra, hogy az Erasmus+ program továbbra is döntő szerepet játszik a minőségi és inkluzív oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás célkitűzéseinek elérésében, valamint az Uniónak a zöld és digitális átállásra való felkészítésében. A program számára biztosítani kell a megfelelő eszközöket ahhoz, hogy hozzá tudjon járulni az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének utódjához és a fenntartható versenyképességre, társadalmi méltányosságra és rezilienciára vonatkozó, a Bizottság 2020. július 1-jei közleményében létrehozott aktualizált európai készségfejlesztési programhoz, osztozva a készségeknek, a kulcskompetenciáknak, valamint a tudásnak a munkahelyek megőrzése és a növekedés, a versenyképesség, az innováció és a társadalmi kohézió támogatása szempontjából fennálló stratégiai jelentősége iránti elkötelezettségben, összhangban a 2018. május 22-i tanácsi ajánlással (8). A programnak hozzá kell járulnia a Bizottság „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, 2020. szeptember 30-i közleményében létrehozott digitális oktatási cselekvési terv megvalósításához. A programnak reagálnia kell az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén a szükséges digitális átalakulására. A programnak támogatnia kell a tagállamokat a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló, 2015. március 17-i párizsi nyilatkozat céljainak elérésében is.

| (13) | Összhangban az Európai Unió 2019–2027-es ifjúsági stratégiájával (9), az ifjúsági területen folytatott európai együttműködésnek a 2019–2027-es időszakra vonatkozó keretével, amely „A fiatalok bevonása, összekapcsolása és érvényesülésük elősegítése: az EU új ifjúsági stratégiája” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményen alapul, a programnak támogatnia kell a magas színvonalú ifjúságsegítő munkát, az ifjúságsegítők képzését szolgáló eszközöket és rendszereket, a nemformális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítését, valamint az ifjúsági szervezetek szerepvállalásának növelését szolgáló minőségi megközelítéseket. A programnak támogatnia kell az inkluzív és széles körű uniós ifjúsági párbeszédet, amelynek prioritásait a fiatalok szükségletei határozzák meg. |
| --- | --- |

(13)

Összhangban az Európai Unió 2019–2027-es ifjúsági stratégiájával (9), az ifjúsági területen folytatott európai együttműködésnek a 2019–2027-es időszakra vonatkozó keretével, amely „A fiatalok bevonása, összekapcsolása és érvényesülésük elősegítése: az EU új ifjúsági stratégiája” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményen alapul, a programnak támogatnia kell a magas színvonalú ifjúságsegítő munkát, az ifjúságsegítők képzését szolgáló eszközöket és rendszereket, a nemformális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítését, valamint az ifjúsági szervezetek szerepvállalásának növelését szolgáló minőségi megközelítéseket. A programnak támogatnia kell az inkluzív és széles körű uniós ifjúsági párbeszédet, amelynek prioritásait a fiatalok szükségletei határozzák meg.

| (14) | A programnak figyelembe kell vennie a sportra vonatkozó releváns európai uniós munkatervet, amely az uniós szintű együttműködés kerete a sport területén. Biztosítani kell az összhangot és a kiegészítő jelleget a sportra vonatkozó releváns európai uniós munkaterv és a program keretében a sport területén támogatott intézkedések között. Szükséges különösen az alulról szerveződő sportokra összpontosítani, figyelembe véve, hogy a sport fontos szerepet játszik a testmozgás és az egészséges életmód, a személyes kapcsolatok, a társadalmi inklúzió és az egyenlőség előmozdításában. A programnak támogatnia kell a sportért felelős személyzet tanulási célú mobilitását, elsősorban az alulról szerveződő sportokban. A nem alulról szerveződő sportokban közreműködő személyzet – beleértve a párhuzamosan sportbeli és nem sportbeli pályát befutókat – is fokozhatja a tanulási hatást és a tudástranszfert az alulról szerveződő sportokban közreműködő személyzet és szervezetek tekintetében. A program ezért támogathat tanulási célú mobilitási lehetőségeket a nem alulról szerveződő sportokban közreműködő személyzet számára, amennyiben az ilyen személyzet részvétele az alulról szerveződő sport javára válhat. A programnak hozzá kell járulnia a közös európai értékek előmozdításához a sport, a jó sportirányítás és a sport integritása, a fenntartható fejlődés, valamint a sportban és a sporton keresztül megvalósuló oktatás, képzés és készségszerzés révén. A program által támogatott nem profitorientált sporteseményeknek európai dimenziót és hatást kell elérniük. |
| --- | --- |

(14)

A programnak figyelembe kell vennie a sportra vonatkozó releváns európai uniós munkatervet, amely az uniós szintű együttműködés kerete a sport területén. Biztosítani kell az összhangot és a kiegészítő jelleget a sportra vonatkozó releváns európai uniós munkaterv és a program keretében a sport területén támogatott intézkedések között. Szükséges különösen az alulról szerveződő sportokra összpontosítani, figyelembe véve, hogy a sport fontos szerepet játszik a testmozgás és az egészséges életmód, a személyes kapcsolatok, a társadalmi inklúzió és az egyenlőség előmozdításában. A programnak támogatnia kell a sportért felelős személyzet tanulási célú mobilitását, elsősorban az alulról szerveződő sportokban. A nem alulról szerveződő sportokban közreműködő személyzet – beleértve a párhuzamosan sportbeli és nem sportbeli pályát befutókat – is fokozhatja a tanulási hatást és a tudástranszfert az alulról szerveződő sportokban közreműködő személyzet és szervezetek tekintetében. A program ezért támogathat tanulási célú mobilitási lehetőségeket a nem alulról szerveződő sportokban közreműködő személyzet számára, amennyiben az ilyen személyzet részvétele az alulról szerveződő sport javára válhat. A programnak hozzá kell járulnia a közös európai értékek előmozdításához a sport, a jó sportirányítás és a sport integritása, a fenntartható fejlődés, valamint a sportban és a sporton keresztül megvalósuló oktatás, képzés és készségszerzés révén. A program által támogatott nem profitorientált sporteseményeknek európai dimenziót és hatást kell elérniük.

| (15) | A program bármely tanulmányi területet támogathat és különösen az Unió innovációs kapacitásának megerősítéséhez kell hozzájárulnia olyan tevékenységek támogatásával, amelyek segítenek az embereknek fejleszteni azon tudást, készségeket, kompetenciákat és magatartásformákat, amelyekre jövőorientált tanulmányi vagy tudományterületeken - így például a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok, a művészetek és a matematika (STEAM), az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, a fenntartható fejlődés, a tiszta energia, a mesterséges intelligencia, a robotika, az adatelemzés, a formatervezés és az építészet, valamint a digitális jártasság és a médiatudatosság területén - szükségük van. Az innovációt valamennyi – közvetlenül vagy közvetetten irányított – tanulási célú mobilitási és együttműködési intézkedéssel elő lehet mozdítani. |
| --- | --- |

(15)

A program bármely tanulmányi területet támogathat és különösen az Unió innovációs kapacitásának megerősítéséhez kell hozzájárulnia olyan tevékenységek támogatásával, amelyek segítenek az embereknek fejleszteni azon tudást, készségeket, kompetenciákat és magatartásformákat, amelyekre jövőorientált tanulmányi vagy tudományterületeken - így például a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok, a művészetek és a matematika (STEAM), az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, a fenntartható fejlődés, a tiszta energia, a mesterséges intelligencia, a robotika, az adatelemzés, a formatervezés és az építészet, valamint a digitális jártasság és a médiatudatosság területén - szükségük van. Az innovációt valamennyi – közvetlenül vagy közvetetten irányított – tanulási célú mobilitási és együttműködési intézkedéssel elő lehet mozdítani.

| (16) | Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (1) által létrehozott Horizont Európa programmal (a továbbiakban: Horizont Európa) való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a program és a Horizont Európa kombinált forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítését és modernizációját szolgáló tevékenységek támogatására használják fel. A Horizont Európa adott esetben ki fogja egészíteni a program által az Európai Egyetemek létrehozására vonatkozó kezdeményezéshez nyújtott támogatást az új közös és integrált, hosszú távú és fenntartható oktatási, kutatási és innovációs stratégiák kidolgozásának részeként. A Horizont Európa programmal való szinergiák segíteni fogják az oktatás és a kutatás integrációjának előmozdítását, különösen a felsőoktatási intézményekben. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (1) által létrehozott Horizont Európa programmal (a továbbiakban: Horizont Európa) való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a program és a Horizont Európa kombinált forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítését és modernizációját szolgáló tevékenységek támogatására használják fel. A Horizont Európa adott esetben ki fogja egészíteni a program által az Európai Egyetemek létrehozására vonatkozó kezdeményezéshez nyújtott támogatást az új közös és integrált, hosszú távú és fenntartható oktatási, kutatási és innovációs stratégiák kidolgozásának részeként. A Horizont Európa programmal való szinergiák segíteni fogják az oktatás és a kutatás integrációjának előmozdítását, különösen a felsőoktatási intézményekben.

| (17) | Az új és kialakulóban lévő technológiák jelentős tanulási és cserelehetőségeket kínálnak és különösen fontosnak bizonyultak a Covid19-világjárvány során. A fizikai formában megvalósuló tanulási célú mobilitás mellett – amely a program fő intézkedése marad – virtuális formátumokat, így például a virtuális tanulást is elő kell mozdítani a fizikai mobilitás kiegészítése vagy támogatása érdekében, hogy érdemi tanulási lehetőségeket lehessen kínálni azoknak, akik képtelenek fizikailag elutazni a tartózkodási helyük szerinti országtól eltérő országba, valamint az innovatív tanulási formákon keresztüli cserék ösztönzése érdekében. A program keretében adott esetben elő kell mozdítani a virtuális együttműködést. A Bizottságnak – amennyiben lehetséges és helyénvaló – biztosítania kell, hogy a program keretében kidolgozott virtuális tanulási eszközök a szélesebb nyilvánosság rendelkezésére álljanak. |
| --- | --- |

(17)

Az új és kialakulóban lévő technológiák jelentős tanulási és cserelehetőségeket kínálnak és különösen fontosnak bizonyultak a Covid19-világjárvány során. A fizikai formában megvalósuló tanulási célú mobilitás mellett – amely a program fő intézkedése marad – virtuális formátumokat, így például a virtuális tanulást is elő kell mozdítani a fizikai mobilitás kiegészítése vagy támogatása érdekében, hogy érdemi tanulási lehetőségeket lehessen kínálni azoknak, akik képtelenek fizikailag elutazni a tartózkodási helyük szerinti országtól eltérő országba, valamint az innovatív tanulási formákon keresztüli cserék ösztönzése érdekében. A program keretében adott esetben elő kell mozdítani a virtuális együttműködést. A Bizottságnak – amennyiben lehetséges és helyénvaló – biztosítania kell, hogy a program keretében kidolgozott virtuális tanulási eszközök a szélesebb nyilvánosság rendelkezésére álljanak.

| (18) | Célkitűzéseinek teljesítése során a programnak inkluzívabbá kell válnia a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételének javítása révén. Egy sor intézkedés segíthet növelni a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételét a programban, beleértve a jobb és célzottabb tájékoztatást, kommunikációt, tanácsadást és segítségnyújtást, az egyszerűsített eljárásokat, a tanulási célú mobilitás rugalmasabb formátumait és a kisebb szervezetekkel való fokozottabb együttműködést, különösen az olyan újonnan pályázó szervezetekkel és közösségi alapú helyi szervezetekkel, amelyek közvetlenül hátrányos helyzetű, bármely életkorba tartozó tanulókkal foglalkoznak. Fontos elismerni, hogy az alacsony szintű részvétel a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek körében különböző okokból fakad, és különböző körülményektől is függ. Ezért a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek körében a részvétel növelését célzó ilyen intézkedéseknek az egész Unióra kiterjedő keretében inklúziós cselekvési terveket kell kidolgozni, és azokat az egyes tagállamok célcsoportjaihoz és sajátos körülményeihez kell igazítani. |
| --- | --- |

(18)

Célkitűzéseinek teljesítése során a programnak inkluzívabbá kell válnia a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételének javítása révén. Egy sor intézkedés segíthet növelni a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételét a programban, beleértve a jobb és célzottabb tájékoztatást, kommunikációt, tanácsadást és segítségnyújtást, az egyszerűsített eljárásokat, a tanulási célú mobilitás rugalmasabb formátumait és a kisebb szervezetekkel való fokozottabb együttműködést, különösen az olyan újonnan pályázó szervezetekkel és közösségi alapú helyi szervezetekkel, amelyek közvetlenül hátrányos helyzetű, bármely életkorba tartozó tanulókkal foglalkoznak. Fontos elismerni, hogy az alacsony szintű részvétel a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek körében különböző okokból fakad, és különböző körülményektől is függ. Ezért a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek körében a részvétel növelését célzó ilyen intézkedéseknek az egész Unióra kiterjedő keretében inklúziós cselekvési terveket kell kidolgozni, és azokat az egyes tagállamok célcsoportjaihoz és sajátos körülményeihez kell igazítani.

| (19) | Néhány esetben kevésbé valószínű, hogy kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részt vesznek a programban pénzügyi okokból, akár a gazdasági helyzetük miatt, akár a sajátos helyzetükből adódó magasabb részvételi költségek miatt, ami gyakori eset a fogyatékossággal élő személyeknél. Ilyen esetekben részvételüket célzott pénzügyi támogatással lehet elősegíteni. A Bizottságnak ezért biztosítania kell, hogy ilyen pénzügyi támogató intézkedéseket vezessenek be, többek között a vissza nem térítendő támogatások lehetséges nemzeti szintű kiigazításai révén. Az inklúzió elősegítésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos többletköltségek nem szolgálhatnak valamely jelentkezés elutasításának indokául. |
| --- | --- |

(19)

Néhány esetben kevésbé valószínű, hogy kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részt vesznek a programban pénzügyi okokból, akár a gazdasági helyzetük miatt, akár a sajátos helyzetükből adódó magasabb részvételi költségek miatt, ami gyakori eset a fogyatékossággal élő személyeknél. Ilyen esetekben részvételüket célzott pénzügyi támogatással lehet elősegíteni. A Bizottságnak ezért biztosítania kell, hogy ilyen pénzügyi támogató intézkedéseket vezessenek be, többek között a vissza nem térítendő támogatások lehetséges nemzeti szintű kiigazításai révén. Az inklúzió elősegítésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos többletköltségek nem szolgálhatnak valamely jelentkezés elutasításának indokául.

| (20) | A program hozzáférhetőbbé tétele érdekében az újonnan pályázó szervezetek és a kisebb adminisztratív kapacitással rendelkező szervezetek számára, valamint a program kezelhetőbbé tétele érdekében a kedvezményezettek számára, egy sor intézkedést kell hozni a program eljárásainak egyszerűsítésére a végrehajtás szintjén. E tekintetben a program információtechnológiai rendszereinek felhasználóbarátoknak kell lenniük, és egyszerű hozzáférést kell biztosítaniuk a program által kínált lehetőségekhez. Hasonlóképpen, a program végrehajtása érdekében bevezetett eljárásoknak következeteseknek és egyszerűeknek kell lenniük, és azokat magas színvonalú támogató intézkedéseknek és tájékoztatásnak kell kísérniük. E célból rendszeres találkozókat kell szervezni a nemzeti irodák hálózata körében. |
| --- | --- |

(20)

A program hozzáférhetőbbé tétele érdekében az újonnan pályázó szervezetek és a kisebb adminisztratív kapacitással rendelkező szervezetek számára, valamint a program kezelhetőbbé tétele érdekében a kedvezményezettek számára, egy sor intézkedést kell hozni a program eljárásainak egyszerűsítésére a végrehajtás szintjén. E tekintetben a program információtechnológiai rendszereinek felhasználóbarátoknak kell lenniük, és egyszerű hozzáférést kell biztosítaniuk a program által kínált lehetőségekhez. Hasonlóképpen, a program végrehajtása érdekében bevezetett eljárásoknak következeteseknek és egyszerűeknek kell lenniük, és azokat magas színvonalú támogató intézkedéseknek és tájékoztatásnak kell kísérniük. E célból rendszeres találkozókat kell szervezni a nemzeti irodák hálózata körében.

| (21) | „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i közleményében a Bizottság kiemelte, hogy az oktatás, a kultúra és a sport meghatározó szerepet játszik az aktív polgári szerepvállalás és a közös értékek előmozdításában a legfiatalabb nemzedékek körében. Európa és demokratikus társadalmaink jövője szempontjából döntő fontosságú az európai identitástudat erősítése, valamint az egyének és a civil társadalom demokratikus folyamatokban történő aktív részvételének ösztönzése. A külföldön végzett tanulmányok, oktatás, képzés és munkavállalás, vagy ifjúsági és sporttevékenységekben való részvétel hozzájárul az említett, a sokszínűségében rejlő európai identitás erősítéséhez. Megerősíti az egy kulturális közösséghez tartozás érzését, valamint minden korosztályban ösztönzi az interkulturális tanulást, a kritikai gondolkodást és az aktív polgári szerepvállalást. Azoknak, akik tanulási célú mobilitási tevékenységekben vesznek részt, be kell kapcsolódniuk helyi közösségük életébe, és a fogadó ország helyi közösségeibe is be kell illeszkedniük tapasztalataik megosztása érdekében. A programnak támogatnia kell a kreativitás valamennyi aspektusának az oktatás, a képzés és az ifjúság területén való megerősítésével és az egyéni kulcskompetenciák fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeket. |
| --- | --- |

(21)

„Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i közleményében a Bizottság kiemelte, hogy az oktatás, a kultúra és a sport meghatározó szerepet játszik az aktív polgári szerepvállalás és a közös értékek előmozdításában a legfiatalabb nemzedékek körében. Európa és demokratikus társadalmaink jövője szempontjából döntő fontosságú az európai identitástudat erősítése, valamint az egyének és a civil társadalom demokratikus folyamatokban történő aktív részvételének ösztönzése. A külföldön végzett tanulmányok, oktatás, képzés és munkavállalás, vagy ifjúsági és sporttevékenységekben való részvétel hozzájárul az említett, a sokszínűségében rejlő európai identitás erősítéséhez. Megerősíti az egy kulturális közösséghez tartozás érzését, valamint minden korosztályban ösztönzi az interkulturális tanulást, a kritikai gondolkodást és az aktív polgári szerepvállalást. Azoknak, akik tanulási célú mobilitási tevékenységekben vesznek részt, be kell kapcsolódniuk helyi közösségük életébe, és a fogadó ország helyi közösségeibe is be kell illeszkedniük tapasztalataik megosztása érdekében. A programnak támogatnia kell a kreativitás valamennyi aspektusának az oktatás, a képzés és az ifjúság területén való megerősítésével és az egyéni kulcskompetenciák fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeket.

| (22) | A program csak olyan intézkedéseket és tevékenységeket támogathat, amelyek potenciális európai hozzáadott értéket képviselnek. Az európai hozzáadott érték fogalmát tágan kell értelmezni, és az különböző módokon mutatható ki, így például olyan intézkedések vagy tevékenységek esetében, amelyek transznacionális jelleggel bírnak, különös tekintettel a fenntartható rendszerszintű hatás elérését célzó tanulási célú mobilitásra és együttműködésre, amelyek kiegészítik és ösztönzik a más nemzeti, uniós és nemzetközi szintű programokkal és szakpolitikákkal való szinergiákat, vagy amelyek hozzájárulnak az átláthatóságot és az elismerést szolgáló uniós eszközök hatékony felhasználásához. |
| --- | --- |

(22)

A program csak olyan intézkedéseket és tevékenységeket támogathat, amelyek potenciális európai hozzáadott értéket képviselnek. Az európai hozzáadott érték fogalmát tágan kell értelmezni, és az különböző módokon mutatható ki, így például olyan intézkedések vagy tevékenységek esetében, amelyek transznacionális jelleggel bírnak, különös tekintettel a fenntartható rendszerszintű hatás elérését célzó tanulási célú mobilitásra és együttműködésre, amelyek kiegészítik és ösztönzik a más nemzeti, uniós és nemzetközi szintű programokkal és szakpolitikákkal való szinergiákat, vagy amelyek hozzájárulnak az átláthatóságot és az elismerést szolgáló uniós eszközök hatékony felhasználásához.

| (23) | Meg kell erősíteni a program nemzetközi dimenzióját, és a programnak törekednie kell több lehetőséget biztosítani a tanulási célú mobilitásra, együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre a programhoz nem társult harmadik országokkal. Az elődprogramok keretében az oktatás és képzés és az ifjúság területén folytatott nemzetközi felsőoktatási és ifjúsági tevékenységek sikeres végrehajtására építve, a nemzetközi tanulási célú mobilitási tevékenységeket más ágazatokra is ki kell terjeszteni, így például a szakképzésre és a sportra. Az említett tevékenységek hatásának növelése érdekében fontos fokozni a szinergiákat a program és a külső tevékenységgel kapcsolatos uniós eszközök - így például a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz - Globális Európa - létrehozásáról, valamint a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, továbbá az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) - között. A külső tevékenységgel kapcsolatos uniós eszközöknek törekedniük kell arra, hogy – különösen a programhoz nem társult harmadik országokból származó egyének és szervezetek számára – bővítsék a lehetőségeket, támogatva ezen országokban különösen a kapacitásépítést, a készségfejlesztést és az emberek közötti kapcsolatokat, több lehetőséget kínálva ugyanakkor az együttműködésre, a tanulási célú mobilitásra és a szakpolitikai párbeszédre. |
| --- | --- |

(23)

Meg kell erősíteni a program nemzetközi dimenzióját, és a programnak törekednie kell több lehetőséget biztosítani a tanulási célú mobilitásra, együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre a programhoz nem társult harmadik országokkal. Az elődprogramok keretében az oktatás és képzés és az ifjúság területén folytatott nemzetközi felsőoktatási és ifjúsági tevékenységek sikeres végrehajtására építve, a nemzetközi tanulási célú mobilitási tevékenységeket más ágazatokra is ki kell terjeszteni, így például a szakképzésre és a sportra. Az említett tevékenységek hatásának növelése érdekében fontos fokozni a szinergiákat a program és a külső tevékenységgel kapcsolatos uniós eszközök - így például a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz - Globális Európa - létrehozásáról, valamint a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, továbbá az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) - között. A külső tevékenységgel kapcsolatos uniós eszközöknek törekedniük kell arra, hogy – különösen a programhoz nem társult harmadik országokból származó egyének és szervezetek számára – bővítsék a lehetőségeket, támogatva ezen országokban különösen a kapacitásépítést, a készségfejlesztést és az emberek közötti kapcsolatokat, több lehetőséget kínálva ugyanakkor az együttműködésre, a tanulási célú mobilitásra és a szakpolitikai párbeszédre.

| (24) | A 2014‒2020-as program alapvető struktúrája, amely három fejezetre ‒ nevezetesen oktatásra és képzésre, ifjúságra és sportra ‒ tagolódott, és három fő intézkedés köré szerveződött, sikeresnek bizonyult, és azt meg kell tartani. A program által támogatott intézkedések egyszerűsítését és racionalizálását szolgáló javításokat kell bevezetni. Az irányítási és végrehajtási módokat illetően is biztosítani kell a stabilitást és a folyamatosságot. Összességében a program költségvetésének legalább 75 %-át a nemzeti irodáknak kell közvetett irányítás keretében végrehajtaniuk. Ide tartoznak az olyan intézkedések, mint például a tanulási célú mobilitás az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport valamennyi területén, valamint az együttműködési partnerségek, beleértve a kisléptékű partnerségeket az oktatás és képzés és az ifjúság területén. Adott esetben a 2. és a 3. fő intézkedés keretében – a kisléptékű partnerségek kivételével – az egész Unióra kiterjedő hálózatokat és európai szervezeteket érintő intézkedések tekintetében a közvetlen irányításra vonatkozóan egyedi szabályozást kell bevezetni. |
| --- | --- |

(24)

A 2014‒2020-as program alapvető struktúrája, amely három fejezetre ‒ nevezetesen oktatásra és képzésre, ifjúságra és sportra ‒ tagolódott, és három fő intézkedés köré szerveződött, sikeresnek bizonyult, és azt meg kell tartani. A program által támogatott intézkedések egyszerűsítését és racionalizálását szolgáló javításokat kell bevezetni. Az irányítási és végrehajtási módokat illetően is biztosítani kell a stabilitást és a folyamatosságot. Összességében a program költségvetésének legalább 75 %-át a nemzeti irodáknak kell közvetett irányítás keretében végrehajtaniuk. Ide tartoznak az olyan intézkedések, mint például a tanulási célú mobilitás az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport valamennyi területén, valamint az együttműködési partnerségek, beleértve a kisléptékű partnerségeket az oktatás és képzés és az ifjúság területén. Adott esetben a 2. és a 3. fő intézkedés keretében – a kisléptékű partnerségek kivételével – az egész Unióra kiterjedő hálózatokat és európai szervezeteket érintő intézkedések tekintetében a közvetlen irányításra vonatkozóan egyedi szabályozást kell bevezetni.

| (25) | A programnak számos intézkedést kell végrehajtania a tanulási célú mobilitás, a szervezetek és intézmények közötti együttműködés, a szakpolitikai fejlesztés és együttműködés, valamint a Jean Monnet tevékenységek támogatása érdekében. E rendeletnek meg kell határoznia az említett intézkedéseket és azok leírását, beleértve az említett intézkedések keretében a programozási időszak alatt végrehajtható tevékenységeket is. |
| --- | --- |

(25)

A programnak számos intézkedést kell végrehajtania a tanulási célú mobilitás, a szervezetek és intézmények közötti együttműködés, a szakpolitikai fejlesztés és együttműködés, valamint a Jean Monnet tevékenységek támogatása érdekében. E rendeletnek meg kell határoznia az említett intézkedéseket és azok leírását, beleértve az említett intézkedések keretében a programozási időszak alatt végrehajtható tevékenységeket is.

| (26) | A programnak meg kell erősítenie a meglévő tanulási célú mobilitási lehetőségeket, különösen azon ágazatokban, ahol a program a legnagyobb hatékonyságnövekedést érheti el, az ilyen lehetőségeknek szélesebb célközönséghez történő eljuttatása és a magas kielégítetlen kereslet kielégítése érdekében. Ehhez elsősorban növelni kell és meg kell könnyíteni a felsőoktatási hallgatók, az iskolai tanulók, a felnőttoktatásban részt vevő tanulók és a szakképzésben részt vevő tanulók, például a tanulószerződéses tanulók és a gyakornokok – többek között továbbképzési és átképzési célokból történő – tanulási célú mobilitási tevékenységét. A friss diplomások és a szakképesítésüket frissen megszerzettek is képesek kell, hogy legyenek részt venni a tanulási célú mobilitásban. A frissen végzettek tanulási célú mobilitásban való részvételének objektív kritériumokon és az egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia. Ki kell terjeszteni a tanulási célú mobilitási lehetőségeket a nemformális tanulási tevékenységekben részt vevő fiatalok számára is több fiatal elérése érdekében. Tekintettel a multiplikátorhatására, meg kell erősíteni az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén dolgozó személyzet tanulási célú mobilitását is. A tanulási célú mobilitási lehetőségek különböző formákat ölthetnek, beleértve a szakmai gyakorlatokat, a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket, az ifjúsági csereprogramokat, az iskolai csereprogramokat, a tanítást vagy a szakmai továbbképzési tevékenységekben való részvételt, és azoknak a különböző ágazatok egyedi igényein kell alapulniuk. A programnak támogatnia kell a tanulási célú mobilitás terén a minőséget, beleértve a 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (11), valamint a 2011. június 28-i (12), a 2012. december 20-i (13), a 2018. március 15-i (14), a 2018. november 26-i (15) és a 2020. november 24-i (16) tanácsi ajánlásban meghatározott elveken alapuló minőséget. |
| --- | --- |

(26)

A programnak meg kell erősítenie a meglévő tanulási célú mobilitási lehetőségeket, különösen azon ágazatokban, ahol a program a legnagyobb hatékonyságnövekedést érheti el, az ilyen lehetőségeknek szélesebb célközönséghez történő eljuttatása és a magas kielégítetlen kereslet kielégítése érdekében. Ehhez elsősorban növelni kell és meg kell könnyíteni a felsőoktatási hallgatók, az iskolai tanulók, a felnőttoktatásban részt vevő tanulók és a szakképzésben részt vevő tanulók, például a tanulószerződéses tanulók és a gyakornokok – többek között továbbképzési és átképzési célokból történő – tanulási célú mobilitási tevékenységét. A friss diplomások és a szakképesítésüket frissen megszerzettek is képesek kell, hogy legyenek részt venni a tanulási célú mobilitásban. A frissen végzettek tanulási célú mobilitásban való részvételének objektív kritériumokon és az egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia. Ki kell terjeszteni a tanulási célú mobilitási lehetőségeket a nemformális tanulási tevékenységekben részt vevő fiatalok számára is több fiatal elérése érdekében. Tekintettel a multiplikátorhatására, meg kell erősíteni az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén dolgozó személyzet tanulási célú mobilitását is. A tanulási célú mobilitási lehetőségek különböző formákat ölthetnek, beleértve a szakmai gyakorlatokat, a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket, az ifjúsági csereprogramokat, az iskolai csereprogramokat, a tanítást vagy a szakmai továbbképzési tevékenységekben való részvételt, és azoknak a különböző ágazatok egyedi igényein kell alapulniuk. A programnak támogatnia kell a tanulási célú mobilitás terén a minőséget, beleértve a 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (11), valamint a 2011. június 28-i (12), a 2012. december 20-i (13), a 2018. március 15-i (14), a 2018. november 26-i (15) és a 2020. november 24-i (16) tanácsi ajánlásban meghatározott elveken alapuló minőséget.

| (27) | A valódi európai oktatási térség víziójával összhangban a programnak a folyamatok digitalizálásának támogatásával – például az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezésen keresztül – is ösztönöznie kell a tanulási célú mobilitást és a csereprogramokat, valamint elő kell mozdítania a felsőoktatási hallgatók oktatási és kulturális és sporttevékenységekben való részvételét. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak ki kell dolgoznia az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezést, különösen a programban részt vevő felsőoktatási hallgatók számára. Az európai diákigazolvány kezdeményezés fontos lépés lehet ahhoz, hogy a mobilitás mindenki számára valósággá váljon, lehetővé téve a felsőoktatási intézmények számára, hogy cserék céljából több felsőoktatási hallgatót küldjenek és fogadjanak, növelve ugyanakkor a felsőoktatási hallgatók tanulási célú mobilitásának minőségét, valamint megkönnyítve hozzáférésüket is olyan különféle szolgáltatásokhoz, mint a könyvtárak, a közlekedés és a szállás, már a külföldi intézménybe való tényleges megérkezésük előtt. |
| --- | --- |

(27)

A valódi európai oktatási térség víziójával összhangban a programnak a folyamatok digitalizálásának támogatásával – például az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezésen keresztül – is ösztönöznie kell a tanulási célú mobilitást és a csereprogramokat, valamint elő kell mozdítania a felsőoktatási hallgatók oktatási és kulturális és sporttevékenységekben való részvételét. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak ki kell dolgoznia az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezést, különösen a programban részt vevő felsőoktatási hallgatók számára. Az európai diákigazolvány kezdeményezés fontos lépés lehet ahhoz, hogy a mobilitás mindenki számára valósággá váljon, lehetővé téve a felsőoktatási intézmények számára, hogy cserék céljából több felsőoktatási hallgatót küldjenek és fogadjanak, növelve ugyanakkor a felsőoktatási hallgatók tanulási célú mobilitásának minőségét, valamint megkönnyítve hozzáférésüket is olyan különféle szolgáltatásokhoz, mint a könyvtárak, a közlekedés és a szállás, már a külföldi intézménybe való tényleges megérkezésük előtt.

| (28) | A programnak ösztönöznie kell a fiatalok részvételét Európa demokratikus életében, többek között olyan tevékenységek támogatásával, amelyek hozzájárulnak az állampolgári ismeretek oktatásához, valamint a fiataloknak a polgári társadalomban való szerepvállalását és e részvétel megtanulását célzó részvételi projektekhez, felkeltve ezáltal a figyelmet az európai közös értékekre, ideértve az alapvető jogokat, valamint az európai történelmet és kultúrát is, kapcsolatot teremtve a fiatalok és a helyi, nemzeti és uniós szintű döntéshozók között, továbbá hozzájárulva az európai integrációs folyamathoz. |
| --- | --- |

(28)

A programnak ösztönöznie kell a fiatalok részvételét Európa demokratikus életében, többek között olyan tevékenységek támogatásával, amelyek hozzájárulnak az állampolgári ismeretek oktatásához, valamint a fiataloknak a polgári társadalomban való szerepvállalását és e részvétel megtanulását célzó részvételi projektekhez, felkeltve ezáltal a figyelmet az európai közös értékekre, ideértve az alapvető jogokat, valamint az európai történelmet és kultúrát is, kapcsolatot teremtve a fiatalok és a helyi, nemzeti és uniós szintű döntéshozók között, továbbá hozzájárulva az európai integrációs folyamathoz.

| (29) | A 2018-ban előkészítő intézkedésként elindított DiscoverEU kezdeményezés értékelésére és továbbfejlesztésére építve a programnak több lehetőséget kell kínálnia a fiatalok számára, hogy külföldi tanulási tapasztalatok segítségével felfedezzék Európa minden szegletét. A fiatalok és különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára esélyt kell kínálni arra, hogy egy olyan informális vagy nemformális oktatási tevékenység keretében egyénileg vagy csoportosan egy első, rövid utazást tegyenek Európa-szerte, amelynek célja, hogy erősítse bennük az Unióhoz tartozás érzését, és lehetővé tegye számukra, hogy felfedezzék a kontinens kulturális és nyelvi sokszínűségét. A résztvevőket egyértelmű és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani. A végrehajtó szerveknek támogatniuk kell olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a DiscoverEU kezdeményezés inkluzív és földrajzilag kiegyensúlyozott legyen mind a kiosztott utazási igazolványok, mind a felkeresett tagállamok tekintetében, és amelyek előmozdítják az erős tanulási dimenzióval rendelkező tevékenységeket. E tekintetben a programnak célzott intézkedésekkel – például tájékoztató tevékenységekkel, indulás előtti tájékoztató ülésekkel, fiataloknak szóló eseményekkel – elő kell segítenie, hogy a fiatalok kevésbé látogatott tagállamokat és peremterületeket is válasszanak úticélként. Amennyiben vasúti közlekedés nem áll rendelkezésre vagy a gyakorlatban nagyon körülményes, tekintettel különösen az úti cél sajátos helyzetére, fontolóra kell venni más közlekedési módokat is. A DiscoverEU kezdeményezésnek törekednie kell kapcsolatok kiépítésére olyan releváns helyi, regionális, nemzeti és európai kezdeményezésekkel, mint például az „Európa Kulturális Fővárosa” című uniós fellépés, az Európa Ifjúsági Fővárosai, az Európa Önkéntességi Fővárosai és az Európa Zöld Fővárosai programok. |
| --- | --- |

(29)

A 2018-ban előkészítő intézkedésként elindított DiscoverEU kezdeményezés értékelésére és továbbfejlesztésére építve a programnak több lehetőséget kell kínálnia a fiatalok számára, hogy külföldi tanulási tapasztalatok segítségével felfedezzék Európa minden szegletét. A fiatalok és különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára esélyt kell kínálni arra, hogy egy olyan informális vagy nemformális oktatási tevékenység keretében egyénileg vagy csoportosan egy első, rövid utazást tegyenek Európa-szerte, amelynek célja, hogy erősítse bennük az Unióhoz tartozás érzését, és lehetővé tegye számukra, hogy felfedezzék a kontinens kulturális és nyelvi sokszínűségét. A résztvevőket egyértelmű és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani. A végrehajtó szerveknek támogatniuk kell olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a DiscoverEU kezdeményezés inkluzív és földrajzilag kiegyensúlyozott legyen mind a kiosztott utazási igazolványok, mind a felkeresett tagállamok tekintetében, és amelyek előmozdítják az erős tanulási dimenzióval rendelkező tevékenységeket. E tekintetben a programnak célzott intézkedésekkel – például tájékoztató tevékenységekkel, indulás előtti tájékoztató ülésekkel, fiataloknak szóló eseményekkel – elő kell segítenie, hogy a fiatalok kevésbé látogatott tagállamokat és peremterületeket is válasszanak úticélként. Amennyiben vasúti közlekedés nem áll rendelkezésre vagy a gyakorlatban nagyon körülményes, tekintettel különösen az úti cél sajátos helyzetére, fontolóra kell venni más közlekedési módokat is. A DiscoverEU kezdeményezésnek törekednie kell kapcsolatok kiépítésére olyan releváns helyi, regionális, nemzeti és európai kezdeményezésekkel, mint például az „Európa Kulturális Fővárosa” című uniós fellépés, az Európa Ifjúsági Fővárosai, az Európa Önkéntességi Fővárosai és az Európa Zöld Fővárosai programok.

| (30) | A nyelvtanulás hozzájárul az Unión belüli és kívüli kölcsönös megértéshez és a mobilitáshoz, és a nyelvi kompetenciák az élet és a munkavégzés szempontjából alapvető készségek. A programnak ezért elő kell mozdítania a nyelvtanulást, beleértve adott esetben a nemzeti jelnyelvek elsajátítását is, többek között az online eszközök szélesebb körű alkalmazása révén, mert az e-tanulás a hozzáférés és a rugalmasság tekintetében további előnyöket kínál a nyelvtanulás terén. Ugyanakkor fontos, hogy a program végrehajtása során az egyik alapvető elv a többnyelvűség legyen a programhoz való széles körű és inkluzív hozzáférés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(30)

A nyelvtanulás hozzájárul az Unión belüli és kívüli kölcsönös megértéshez és a mobilitáshoz, és a nyelvi kompetenciák az élet és a munkavégzés szempontjából alapvető készségek. A programnak ezért elő kell mozdítania a nyelvtanulást, beleértve adott esetben a nemzeti jelnyelvek elsajátítását is, többek között az online eszközök szélesebb körű alkalmazása révén, mert az e-tanulás a hozzáférés és a rugalmasság tekintetében további előnyöket kínál a nyelvtanulás terén. Ugyanakkor fontos, hogy a program végrehajtása során az egyik alapvető elv a többnyelvűség legyen a programhoz való széles körű és inkluzív hozzáférés biztosítása érdekében.

| (31) | A programnak támogatnia kell azon intézkedéseket, amelyek ösztönzik az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén aktív intézmények és szervezetek közötti együttműködést, elismerve ezáltal az intézmények és szervezetek alapvető szerepét az egyének felvértezésében a változó világban szükséges tudással, készségekkel és kompetenciákkal, valamint segítve az intézményeket és szervezeteket, hogy megfelelően kiteljesítsék innovációs, kreatív és vállalkozói potenciáljukat, különösen a digitális gazdaságon belül. |
| --- | --- |

(31)

A programnak támogatnia kell azon intézkedéseket, amelyek ösztönzik az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén aktív intézmények és szervezetek közötti együttműködést, elismerve ezáltal az intézmények és szervezetek alapvető szerepét az egyének felvértezésében a változó világban szükséges tudással, készségekkel és kompetenciákkal, valamint segítve az intézményeket és szervezeteket, hogy megfelelően kiteljesítsék innovációs, kreatív és vállalkozói potenciáljukat, különösen a digitális gazdaságon belül.

| (32) | Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetéseiben felkérte a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a több kezdeményezést érintő munkát azzal a céllal, hogy új szintre emeljék az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködést, ösztönözve többek között azt, hogy 2024-ig létrejöjjön az egyetemek alulról felfelé építkező, az egész Unióra kiterjedő hálózataiból álló „Európai Egyetemek” kezdeményezés. 2018. június 28-i következtetéseiben az Európai Tanács felhívott a kutatás, az innováció és az oktatás közötti, többek között az „Európai Egyetemek” kezdeményezés révén megvalósuló együttműködés ösztönzésére. A programnak támogatnia kell az említett Európai Egyetemeket abban, hogy a magas színvonalú oktatásra, kutatásra és innovációra, valamint a társadalom szolgálatára vonatkozó közös, hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki. |
| --- | --- |

(32)

Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetéseiben felkérte a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a több kezdeményezést érintő munkát azzal a céllal, hogy új szintre emeljék az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködést, ösztönözve többek között azt, hogy 2024-ig létrejöjjön az egyetemek alulról felfelé építkező, az egész Unióra kiterjedő hálózataiból álló „Európai Egyetemek” kezdeményezés. 2018. június 28-i következtetéseiben az Európai Tanács felhívott a kutatás, az innováció és az oktatás közötti, többek között az „Európai Egyetemek” kezdeményezés révén megvalósuló együttműködés ösztönzésére. A programnak támogatnia kell az említett Európai Egyetemeket abban, hogy a magas színvonalú oktatásra, kutatásra és innovációra, valamint a társadalom szolgálatára vonatkozó közös, hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki.

| (33) | Az „Elmélyített európai együttműködésről a szakoktatás és szakképzés területén a 2011–2020 közötti időszakban” című, 2010. december 7-i Bruges-i közlemény felhívott az intelligens és fenntartható növekedést szolgáló szakképzési kiválóság támogatására. „Az innováció erősítése Európa régióiban” című, 2017. július 18-i közleményében a Bizottság felhívta a tagállamokat, hogy a regionális szintű intelligens szakosodási stratégiák részeként kapcsolják a szakképzést az innovációs rendszerekhez. A programnak biztosítania kell az eszközöket az említett felhívásokra válaszul, és támogatnia kell a szakképzési kiválósági központok transznacionális platformjainak fejlesztését, amelyek beépültek a fenntartható növekedésre, az innovációra és versenyképességre irányuló, helyi és regionális szintű stratégiákba. Az említett kiválósági központoknak – az ágazati kihívások összefüggésében – minőségi szakmai készségek motorjaként kell működniük, ugyanakkor támogatniuk kell az Unión belüli átfogó strukturális változásokat, valamint a társadalmi és gazdasági szakpolitikákat. |
| --- | --- |

(33)

Az „Elmélyített európai együttműködésről a szakoktatás és szakképzés területén a 2011–2020 közötti időszakban” című, 2010. december 7-i Bruges-i közlemény felhívott az intelligens és fenntartható növekedést szolgáló szakképzési kiválóság támogatására. „Az innováció erősítése Európa régióiban” című, 2017. július 18-i közleményében a Bizottság felhívta a tagállamokat, hogy a regionális szintű intelligens szakosodási stratégiák részeként kapcsolják a szakképzést az innovációs rendszerekhez. A programnak biztosítania kell az eszközöket az említett felhívásokra válaszul, és támogatnia kell a szakképzési kiválósági központok transznacionális platformjainak fejlesztését, amelyek beépültek a fenntartható növekedésre, az innovációra és versenyképességre irányuló, helyi és regionális szintű stratégiákba. Az említett kiválósági központoknak – az ágazati kihívások összefüggésében – minőségi szakmai készségek motorjaként kell működniük, ugyanakkor támogatniuk kell az Unión belüli átfogó strukturális változásokat, valamint a társadalmi és gazdasági szakpolitikákat.

| (34) | A virtuális együttműködést szolgáló, felhasználóbarát online platformok és eszközök fontos szerepet tölthetnek be az uniós oktatási, képzési és ifjúsági politika megvalósításának támogatásában. Annak érdekében, hogy a virtuális együttműködési tevékenységek nagyobb teret nyerjenek, a programnak támogatnia kell az olyan online platformok szisztematikusabb és koherensebb használatát, mint például az eTwinning, a School Education Gateway portál, a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja, az Európai Ifjúsági Portál és az online felsőoktatási platformok, valamint szükség esetén az oktatás és képzés és az ifjúság területén létrehozható bármely további online platform. |
| --- | --- |

(34)

A virtuális együttműködést szolgáló, felhasználóbarát online platformok és eszközök fontos szerepet tölthetnek be az uniós oktatási, képzési és ifjúsági politika megvalósításának támogatásában. Annak érdekében, hogy a virtuális együttműködési tevékenységek nagyobb teret nyerjenek, a programnak támogatnia kell az olyan online platformok szisztematikusabb és koherensebb használatát, mint például az eTwinning, a School Education Gateway portál, a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja, az Európai Ifjúsági Portál és az online felsőoktatási platformok, valamint szükség esetén az oktatás és képzés és az ifjúság területén létrehozható bármely további online platform.

| (35) | A releváns uniós keretekkel és eszközökkel összhangban a programnak hozzá kell járulnia a kompetenciák, készségek és képesítések átláthatóságának és elismerésének, valamint a kreditek vagy a tanulmányi eredmények egységei átvitelének elősegítéséhez a minőségbiztosítás előmozdítása, valamint a nemformális és informális tanulás eredményeinek érvényesítése, a készségmenedzsment és a tanácsadás támogatása érdekében. E tekintetben a programnak támogatást kell nyújtania az olyan nemzeti és uniós szintű kapcsolattartó pontok és hálózatok számára is, amelyek elősegítik az európai szintű csereprogramokat és a rugalmas tanulási pályák kialakítását az oktatás és képzés és az ifjúság különböző területei, valamint a formális és nemformális tanulás között. A programnak támogatást kell nyújtania a bolognai folyamat számára is. |
| --- | --- |

(35)

A releváns uniós keretekkel és eszközökkel összhangban a programnak hozzá kell járulnia a kompetenciák, készségek és képesítések átláthatóságának és elismerésének, valamint a kreditek vagy a tanulmányi eredmények egységei átvitelének elősegítéséhez a minőségbiztosítás előmozdítása, valamint a nemformális és informális tanulás eredményeinek érvényesítése, a készségmenedzsment és a tanácsadás támogatása érdekében. E tekintetben a programnak támogatást kell nyújtania az olyan nemzeti és uniós szintű kapcsolattartó pontok és hálózatok számára is, amelyek elősegítik az európai szintű csereprogramokat és a rugalmas tanulási pályák kialakítását az oktatás és képzés és az ifjúság különböző területei, valamint a formális és nemformális tanulás között. A programnak támogatást kell nyújtania a bolognai folyamat számára is.

| (36) | A programnak hasznosítania kell az Erasmus+ program korábbi résztvevőinek tapasztalatait, és támogatnia kell különösen az Erasmus+ öregdiák-hálózatok, nagykövetek és européerek kapcsolódó tevékenységeit, arra ösztönözve őket, hogy a részvétel növelése céljából népszerűsítsék a programot. |
| --- | --- |

(36)

A programnak hasznosítania kell az Erasmus+ program korábbi résztvevőinek tapasztalatait, és támogatnia kell különösen az Erasmus+ öregdiák-hálózatok, nagykövetek és européerek kapcsolódó tevékenységeit, arra ösztönözve őket, hogy a részvétel növelése céljából népszerűsítsék a programot.

| (37) | Az egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és a más uniós szakpolitikák támogatása érdekében tanulási célú mobilitási lehetőségeket kell kínálni a különböző tevékenységi területeken ‒ például a köz- és a magánszférában, a mezőgazdaságban és a vállalkozói szférában ‒ dolgozó emberek számára, hogy olyan külföldi tanulási tapasztalatokat szerezhessenek, amelyek életük bármely szakaszában lehetővé teszik számukra, hogy fejlődhessenek mind személyesen - különösen európai identitástudatuk felismerésének és az európai kulturális sokféleség megértésének fejlesztésével -, mind szakmai szempontból a munkaerőpiac szempontjából releváns készségek megszerzésével. A programnak hozzáférést kell kínálnia az erőteljes tanulási dimenzióval rendelkező uniós transznacionális mobilitási programokhoz, egyszerűsítve az ilyen programok kínálatát a kedvezményezettek és az e tevékenységekben résztvevők számára. Elő kell segíteni a programprojektek kiterjesztését. Konkrét intézkedéseket kell bevezetni, amelyek segítenek a programprojektek kifejlesztőinek, hogy támogatásokra pályázzanak, vagy szinergiákat alakítsanak ki a kohéziós politika pénzeszközeiből, valamint a migrációval, a biztonsággal, a jogérvényesüléssel és az uniós polgársággal, az egészségüggyel, a médiával, a kultúrával és az önkéntes munkával kapcsolatos programokból nyújtott támogatással. Lehetővé kell tenni, hogy azon minőségi projektjavaslatoknak, amelyek költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók a program keretében, korlátozott számú kritérium alapján kiválósági pecsétet ítélhessenek oda. A kiválósági pecsét elismeri a javaslat minőségét, és leegyszerűsíti az alternatív finanszírozás keresését az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az Európai Regionális Fejlesztési Alap) vagy az Európai Szociális Alap Pluszról (ESF+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Szociális Alap Plusz (a továbbiakban: az Európai Szociális Alap Plusz) keretében. |
| --- | --- |

(37)

Az egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és a más uniós szakpolitikák támogatása érdekében tanulási célú mobilitási lehetőségeket kell kínálni a különböző tevékenységi területeken ‒ például a köz- és a magánszférában, a mezőgazdaságban és a vállalkozói szférában ‒ dolgozó emberek számára, hogy olyan külföldi tanulási tapasztalatokat szerezhessenek, amelyek életük bármely szakaszában lehetővé teszik számukra, hogy fejlődhessenek mind személyesen - különösen európai identitástudatuk felismerésének és az európai kulturális sokféleség megértésének fejlesztésével -, mind szakmai szempontból a munkaerőpiac szempontjából releváns készségek megszerzésével. A programnak hozzáférést kell kínálnia az erőteljes tanulási dimenzióval rendelkező uniós transznacionális mobilitási programokhoz, egyszerűsítve az ilyen programok kínálatát a kedvezményezettek és az e tevékenységekben résztvevők számára. Elő kell segíteni a programprojektek kiterjesztését. Konkrét intézkedéseket kell bevezetni, amelyek segítenek a programprojektek kifejlesztőinek, hogy támogatásokra pályázzanak, vagy szinergiákat alakítsanak ki a kohéziós politika pénzeszközeiből, valamint a migrációval, a biztonsággal, a jogérvényesüléssel és az uniós polgársággal, az egészségüggyel, a médiával, a kultúrával és az önkéntes munkával kapcsolatos programokból nyújtott támogatással. Lehetővé kell tenni, hogy azon minőségi projektjavaslatoknak, amelyek költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók a program keretében, korlátozott számú kritérium alapján kiválósági pecsétet ítélhessenek oda. A kiválósági pecsét elismeri a javaslat minőségét, és leegyszerűsíti az alternatív finanszírozás keresését az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az Európai Regionális Fejlesztési Alap) vagy az Európai Szociális Alap Pluszról (ESF+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Szociális Alap Plusz (a továbbiakban: az Európai Szociális Alap Plusz) keretében.

| (38) | Fontos ösztönözni az európai integrációval kapcsolatos kérdések, köztük az Unió előtt álló jövőbeli kihívások és lehetőségek oktatását, tanulását és kutatását, valamint előmozdítani az e témákról folytatott vitát a felsőoktatás területén, valamint az oktatás és képzés más területein a Jean Monnet tevékenységekből nyújtott támogatással, különösen a tanárok és a személyzet képzése útján. Az Európához tartozás érzésének és az Európa iránti elkötelezettségnek az erősítése különösen fontos, tekintettel az Unió alapjául szolgáló és közös európai identitásunk részét képező közös értékeket próbára tevő kihívásokra, valamint azon tényre, hogy a polgári szerepvállalás szintje alacsony. A programnak továbbra is hozzá kell járulnia a kiválóság fejlesztéséhez az európai integrációs tanulmányok területén. Helyénvaló figyelemmel kísérni és rendszeresen értékelni, hogy a Jean Monnet tevékenységek keretében finanszírozott intézmények milyen haladást érnek el a program célkitűzéseinek megvalósítása terén. A tudományos élet szabadságának maradéktalan tiszteletben tartása mellett ösztönözni kell az ezen intézmények és az egyéb, nemzeti és transznacionális szintű intézmények közötti cseréket. |
| --- | --- |

(38)

Fontos ösztönözni az európai integrációval kapcsolatos kérdések, köztük az Unió előtt álló jövőbeli kihívások és lehetőségek oktatását, tanulását és kutatását, valamint előmozdítani az e témákról folytatott vitát a felsőoktatás területén, valamint az oktatás és képzés más területein a Jean Monnet tevékenységekből nyújtott támogatással, különösen a tanárok és a személyzet képzése útján. Az Európához tartozás érzésének és az Európa iránti elkötelezettségnek az erősítése különösen fontos, tekintettel az Unió alapjául szolgáló és közös európai identitásunk részét képező közös értékeket próbára tevő kihívásokra, valamint azon tényre, hogy a polgári szerepvállalás szintje alacsony. A programnak továbbra is hozzá kell járulnia a kiválóság fejlesztéséhez az európai integrációs tanulmányok területén. Helyénvaló figyelemmel kísérni és rendszeresen értékelni, hogy a Jean Monnet tevékenységek keretében finanszírozott intézmények milyen haladást érnek el a program célkitűzéseinek megvalósítása terén. A tudományos élet szabadságának maradéktalan tiszteletben tartása mellett ösztönözni kell az ezen intézmények és az egyéb, nemzeti és transznacionális szintű intézmények közötti cseréket.

| (39) | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (17) keretében elfogadott Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak elérésére vonatkozó kötelezettségvállalásaival, a program szándéka hozzájárulni az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban való érvényesítéséhez, és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 30 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. Az európai zöld megállapodással - mint a fenntartható növekedés megvalósítási tervével - összhangban az e rendelet szerinti intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk a „ne árts” elvet anélkül, hogy megváltoztatnák a program alapvető jellegét. A program végrehajtása során releváns intézkedéseket kell beazonosítani és bevezetni, továbbá újból értékelni a releváns értékelésekkel és felülvizsgálatokkal összefüggésben. Szintén helyénvaló mérni az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez hozzájáruló releváns intézkedéseket, beleértve a program környezeti hatásának csökkentésére irányulókat is. |
| --- | --- |

(39)

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (17) keretében elfogadott Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak elérésére vonatkozó kötelezettségvállalásaival, a program szándéka hozzájárulni az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban való érvényesítéséhez, és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 30 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. Az európai zöld megállapodással - mint a fenntartható növekedés megvalósítási tervével - összhangban az e rendelet szerinti intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk a „ne árts” elvet anélkül, hogy megváltoztatnák a program alapvető jellegét. A program végrehajtása során releváns intézkedéseket kell beazonosítani és bevezetni, továbbá újból értékelni a releváns értékelésekkel és felülvizsgálatokkal összefüggésben. Szintén helyénvaló mérni az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez hozzájáruló releváns intézkedéseket, beleértve a program környezeti hatásának csökkentésére irányulókat is.

| (40) | Ez a rendelet megállapítja a program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (18) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. Az említett pénzügyi keretösszeg 0,5 milliárd EUR-t tesz ki 2018-as állandó áron, összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2020. december 16-i, az egyedi programok megerősítéséről és az alap-jogiaktusok kiigazításáról szóló együttes nyilatkozatával (19). |
| --- | --- |

(40)

Ez a rendelet megállapítja a program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (18) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. Az említett pénzügyi keretösszeg 0,5 milliárd EUR-t tesz ki 2018-as állandó áron, összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2020. december 16-i, az egyedi programok megerősítéséről és az alap-jogiaktusok kiigazításáról szóló együttes nyilatkozatával (19).

| (41) | A nemzeti irodák által az oktatás és képzés területén irányítandó intézkedések keretösszegén belül a minimumösszegeket ágazatonkénti felosztásban kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy garantálható legyen az előirányzatoknak a tervezett teljesítmény és eredmények eléréséhez szükséges kritikus tömege a következő ágazatok mindegyikében: felsőoktatás, szakképzés, iskolai oktatás és felnőttoktatás. |
| --- | --- |

(41)

A nemzeti irodák által az oktatás és képzés területén irányítandó intézkedések keretösszegén belül a minimumösszegeket ágazatonkénti felosztásban kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy garantálható legyen az előirányzatoknak a tervezett teljesítmény és eredmények eléréséhez szükséges kritikus tömege a következő ágazatok mindegyikében: felsőoktatás, szakképzés, iskolai oktatás és felnőttoktatás.

| (42) | E programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(42)

E programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (43) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat az alapján kell megválasztani, hogy azok mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az egységköltségek és a százalékos átalányok, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti, a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását. A nemzeti irodák által irányított tevékenységek végrehajtásához szükséges költségvetési előirányzatok mellett irányítási díj formájában megfelelő támogatást kell nyújtani a nemzeti irodák működési költségeihez is, hogy biztosított legyen az átruházott feladatok hatékony és fenntartható végrehajtása. Az átláthatóságnak, az egyenlő bánásmódnak és a megkülönböztetésmentességnek a költségvetési rendeletben szereplő elvét a program végrehajtásakor tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

(43)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat az alapján kell megválasztani, hogy azok mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az egységköltségek és a százalékos átalányok, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti, a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását. A nemzeti irodák által irányított tevékenységek végrehajtásához szükséges költségvetési előirányzatok mellett irányítási díj formájában megfelelő támogatást kell nyújtani a nemzeti irodák működési költségeihez is, hogy biztosított legyen az átruházott feladatok hatékony és fenntartható végrehajtása. Az átláthatóságnak, az egyenlő bánásmódnak és a megkülönböztetésmentességnek a költségvetési rendeletben szereplő elvét a program végrehajtásakor tiszteletben kell tartani.

| (44) | Azon harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (21) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Harmadik országoknak a programban való teljeskörű részvétele az érintett harmadik országnak a programban való részvételére vonatkozó külön megállapodásban meghatározott feltételekhez kötött. A teljeskörű részvétel továbbá maga után vonja a nemzeti iroda létrehozására és az egyes programintézkedések közvetett irányítás keretében történő irányítására vonatkozó kötelezettséget. A programhoz nem társult harmadik országok jogalanyai a munkaprogramban és a Bizottság által közzétett pályázati felhívásokban meghatározottak szerint vehetnek részt a program bizonyos intézkedéseiben. A program végrehajtása során egyedi szabályokat lehet alkalmazni az európai törpeállamok jogalanyainak részvétele tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

Azon harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (21) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Harmadik országoknak a programban való teljeskörű részvétele az érintett harmadik országnak a programban való részvételére vonatkozó külön megállapodásban meghatározott feltételekhez kötött. A teljeskörű részvétel továbbá maga után vonja a nemzeti iroda létrehozására és az egyes programintézkedések közvetett irányítás keretében történő irányítására vonatkozó kötelezettséget. A programhoz nem társult harmadik országok jogalanyai a munkaprogramban és a Bizottság által közzétett pályázati felhívásokban meghatározottak szerint vehetnek részt a program bizonyos intézkedéseiben. A program végrehajtása során egyedi szabályokat lehet alkalmazni az európai törpeállamok jogalanyainak részvétele tekintetében.

| (45) | Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkére, és összhangban a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az Unió legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel, a programnak figyelembe kell vennie az e cikkben említett régiók sajátos helyzetét. Intézkedéseket kell hozni a legkülső régiók részvételének növelésére valamennyi intézkedésben, többek között pénzügyi támogatás útján, adott esetben a tanulási célú mobilitás érdekében. Elő kell segíteni az e régiók és harmadik országok – különösen a szomszédaik – lakosai és szervezetei közötti mobilitási csereprogramokat és együttműködést. Az ilyen intézkedéseket nyomon kell követni, és rendszeresen értékelni kell. |
| --- | --- |

(45)

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkére, és összhangban a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az Unió legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel, a programnak figyelembe kell vennie az e cikkben említett régiók sajátos helyzetét. Intézkedéseket kell hozni a legkülső régiók részvételének növelésére valamennyi intézkedésben, többek között pénzügyi támogatás útján, adott esetben a tanulási célú mobilitás érdekében. Elő kell segíteni az e régiók és harmadik országok – különösen a szomszédaik – lakosai és szervezetei közötti mobilitási csereprogramokat és együttműködést. Az ilyen intézkedéseket nyomon kell követni, és rendszeresen értékelni kell.

| (46) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (22) értelmében a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek finanszírozásban részesülhetnek, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállam tekintetében esetlegesen alkalmazandó rendelkezésekre, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. Az ezen országok és területek távoli fekvéséből adódó korlátokat figyelembe kell venni a program végrehajtása során. Ezen országok és területek programban való részvételét nyomon kell követni, és rendszeresen értékelni kell. |
| --- | --- |

(46)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (22) értelmében a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek finanszírozásban részesülhetnek, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállam tekintetében esetlegesen alkalmazandó rendelkezésekre, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. Az ezen országok és területek távoli fekvéséből adódó korlátokat figyelembe kell venni a program végrehajtása során. Ezen országok és területek programban való részvételét nyomon kell követni, és rendszeresen értékelni kell.

| (47) | A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottságnak munkaprogramokat kell elfogadnia, és ezekről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A munkaprogramoknak meg kell határozniuk a program általános és egyedi célkitűzéseivel összhangban a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, a vissza nem térítendő támogatások kiválasztásának és odaítélésének kritériumait, valamint valamennyi egyéb szükséges elemet. A munkaprogramokat és azok bármely módosítását a vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktusok útján kell elfogadni. |
| --- | --- |

(47)

A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottságnak munkaprogramokat kell elfogadnia, és ezekről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A munkaprogramoknak meg kell határozniuk a program általános és egyedi célkitűzéseivel összhangban a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, a vissza nem térítendő támogatások kiválasztásának és odaítélésének kritériumait, valamint valamennyi egyéb szükséges elemet. A munkaprogramokat és azok bármely módosítását a vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktusok útján kell elfogadni.

| (48) | Az elért haladás értékelése és a program végrehajtásának esetleges javítása érdekében a Bizottságnak el kell végeznie a program időközi értékelését. Ezen időközi értékeléshez csatolni kell a 2014–2020-as program végleges értékelését, és ezen értékelés releváns tanulságainak is be kell épülniük az időközi értékelésbe. A program általános eredményességének és teljesítményének értékelése mellett különösen fontos, hogy az időközi értékelés alaposan kiértékelje az új kezdeményezések, valamint a bevezetett inklúziós és egyszerűsítési intézkedések végrehajtását. A Bizottságnak adott esetben és az időközi értékelés alapján jogalkotási javaslatot kell benyújtania e rendelet módosítására vonatkozóan. A Bizottságnak minden értékelést továbbítania kell az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére. |
| --- | --- |

(48)

Az elért haladás értékelése és a program végrehajtásának esetleges javítása érdekében a Bizottságnak el kell végeznie a program időközi értékelését. Ezen időközi értékeléshez csatolni kell a 2014–2020-as program végleges értékelését, és ezen értékelés releváns tanulságainak is be kell épülniük az időközi értékelésbe. A program általános eredményességének és teljesítményének értékelése mellett különösen fontos, hogy az időközi értékelés alaposan kiértékelje az új kezdeményezések, valamint a bevezetett inklúziós és egyszerűsítési intézkedések végrehajtását. A Bizottságnak adott esetben és az időközi értékelés alapján jogalkotási javaslatot kell benyújtania e rendelet módosítására vonatkozóan. A Bizottságnak minden értékelést továbbítania kell az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére.

| (49) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (23) (22) és (23) bekezdése alapján a programot egyedi monitoring követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. A kapcsolódó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott rendelkezések ezért nem vezethetnek jelentős további terhekhez a tagállamok számára. A monitoringkövetelményeknek konkrét, mérhető és reális mutatókat kell magukban foglalniuk, amelyek hosszabb időn keresztül mérhetők, alapul szolgálva a program által a gyakorlatban kifejtett hatások értékeléséhez. |
| --- | --- |

(49)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (23) (22) és (23) bekezdése alapján a programot egyedi monitoring követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. A kapcsolódó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott rendelkezések ezért nem vezethetnek jelentős további terhekhez a tagállamok számára. A monitoringkövetelményeknek konkrét, mérhető és reális mutatókat kell magukban foglalniuk, amelyek hosszabb időn keresztül mérhetők, alapul szolgálva a program által a gyakorlatban kifejtett hatások értékeléséhez.

| (50) | Helyi, nemzeti és európai szinten is megfelelő tájékoztatást, publicitást és terjesztést kell biztosítani a program keretében támogatott intézkedések kínálta lehetőségek és az elért eredmények vonatkozásában, és ennek során figyelembe kell venni a fő célcsoportokat az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén, valamint adott esetben olyan egyéb különféle célcsoportok széles körét, mint a pályaorientációs és foglalkoztatási szolgáltatások, a kulturális szervezetek, a vállalkozások és az alapítványok. A tájékoztatási, publicitási és terjesztési tevékenységeknek támaszkodniuk kell a program valamennyi végrehajtó szervére, és adott esetben rendelkezniük kell más releváns érdekelt felek támogatásával is. Továbbá a Bizottságnak a programciklus során rendszeresen együtt kell működnie az érdekelt felek széles körével, köztük a programban részt vevő szervezetekkel, hogy elősegítse a bevált gyakorlatok és a projekteredmények cseréjét, valamint visszajelzést gyűjtsön a programról. A nemzeti irodákat fel kell kérni az említett folyamatban való részvételre. |
| --- | --- |

(50)

Helyi, nemzeti és európai szinten is megfelelő tájékoztatást, publicitást és terjesztést kell biztosítani a program keretében támogatott intézkedések kínálta lehetőségek és az elért eredmények vonatkozásában, és ennek során figyelembe kell venni a fő célcsoportokat az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén, valamint adott esetben olyan egyéb különféle célcsoportok széles körét, mint a pályaorientációs és foglalkoztatási szolgáltatások, a kulturális szervezetek, a vállalkozások és az alapítványok. A tájékoztatási, publicitási és terjesztési tevékenységeknek támaszkodniuk kell a program valamennyi végrehajtó szervére, és adott esetben rendelkezniük kell más releváns érdekelt felek támogatásával is. Továbbá a Bizottságnak a programciklus során rendszeresen együtt kell működnie az érdekelt felek széles körével, köztük a programban részt vevő szervezetekkel, hogy elősegítse a bevált gyakorlatok és a projekteredmények cseréjét, valamint visszajelzést gyűjtsön a programról. A nemzeti irodákat fel kell kérni az említett folyamatban való részvételre.

| (51) | Annak érdekében, hogy a lakossági tájékoztatás hatékonyabb legyen, és erősebb szinergia alakuljon ki a Bizottság kezdeményezésére végzett kommunikációs tevékenységek között, az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre előirányzott pénzügyi forrásoknak hozzá kell járulniuk az Unió politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációhoz is, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak a program célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(51)

Annak érdekében, hogy a lakossági tájékoztatás hatékonyabb legyen, és erősebb szinergia alakuljon ki a Bizottság kezdeményezésére végzett kommunikációs tevékenységek között, az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre előirányzott pénzügyi forrásoknak hozzá kell járulniuk az Unió politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációhoz is, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak a program célkitűzéseihez.

| (52) | E rendelet hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a programnak maximálisan ki kell használnia a már meglévő megvalósítási mechanizmusokat. A program végrehajtását ezért a Bizottságra és a nemzeti irodákra kell bízni. Amennyiben megvalósítható, és az eredményesség maximalizálása érdekében, a nemzeti irodáknak azonosaknak kell lenniük a 2014–2020-as program irányítására kijelöltekkel. Az előzetes megfelelőségi értékelés hatályát azon követelményekre kell korlátozni, amelyek újak és csak a programra jellemzőek, kivéve, ha az ettől való eltérés indokolt, így például az érintett nemzeti iroda részéről felmerülő súlyos hiányosságok vagy alulteljesítés esetén. |
| --- | --- |

(52)

E rendelet hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a programnak maximálisan ki kell használnia a már meglévő megvalósítási mechanizmusokat. A program végrehajtását ezért a Bizottságra és a nemzeti irodákra kell bízni. Amennyiben megvalósítható, és az eredményesség maximalizálása érdekében, a nemzeti irodáknak azonosaknak kell lenniük a 2014–2020-as program irányítására kijelöltekkel. Az előzetes megfelelőségi értékelés hatályát azon követelményekre kell korlátozni, amelyek újak és csak a programra jellemzőek, kivéve, ha az ettől való eltérés indokolt, így például az érintett nemzeti iroda részéről felmerülő súlyos hiányosságok vagy alulteljesítés esetén.

| (53) | Annak érdekében, hogy minden egyes tagállamban vagy a programhoz társult minden egyes harmadik országban biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság, minden egyes nemzeti hatóságnak ki kell jelölnie egy független auditszervezetet. Amennyiben megvalósítható, és az eredményesség maximalizálása érdekében, a független auditszervezeteknek azonosaknak kell lenniük a 2014–2020-as program keretében kijelöltekkel. |
| --- | --- |

(53)

Annak érdekében, hogy minden egyes tagállamban vagy a programhoz társult minden egyes harmadik országban biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság, minden egyes nemzeti hatóságnak ki kell jelölnie egy független auditszervezetet. Amennyiben megvalósítható, és az eredményesség maximalizálása érdekében, a független auditszervezeteknek azonosaknak kell lenniük a 2014–2020-as program keretében kijelöltekkel.

| (54) | A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy elfogadják a programhoz való hozzáférést akadályozó vagy a program megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést. Idetartozik – lehetőség szerint és a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó uniós jog sérelme nélkül – az olyan kérdések megoldása, amelyek nehézségeket támasztanak a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése tekintetében. |
| --- | --- |

(54)

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy elfogadják a programhoz való hozzáférést akadályozó vagy a program megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést. Idetartozik – lehetőség szerint és a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó uniós jog sérelme nélkül – az olyan kérdések megoldása, amelyek nehézségeket támasztanak a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése tekintetében.

| (55) | A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a programvégrehajtás nyomon követésére és az értékelésre vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő szintű részletességgel gyűjtsék össze. Az ilyen adatokat a releváns adatvédelmi szabályoknak megfelelő módon kell közölni a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(55)

A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a programvégrehajtás nyomon követésére és az értékelésre vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő szintű részletességgel gyűjtsék össze. Az ilyen adatokat a releváns adatvédelmi szabályoknak megfelelő módon kell közölni a Bizottsággal.

| (56) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezen hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (24) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(56)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezen hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (24) megfelelően kell gyakorolni.

| (57) | A kedvezményezettekre vonatkozó követelmények egyszerűsítése érdekében a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásokat kell alkalmazni egyösszegű átalányok, egységköltségek és százalékos átalányok formájában. A program keretében a tanulási célú mobilitás támogatására nyújtott, a Bizottság által meghatározottak szerinti egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásoknak figyelembe kell venniük a fogadó országban szokványos lakhatási és megélhetési költségeket. A Bizottságnak és a küldő országok nemzeti irodáinak lehetőséget kell biztosítani, hogy objektív kritériumok alapján kiigazíthassák az említett vissza nem térítendő támogatásokat, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők számára történő hozzáférés biztosítása érdekében. A nemzeti joggal összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra is, hogy mentesítsék az említett vissza nem térítendő támogatásokat bármely adó és járulék alól; a köz- vagy magán jogalanyok által egyéneknek odaítélt vissza nem térítendő támogatásokat azonos módon kell kezelni. |
| --- | --- |

(57)

A kedvezményezettekre vonatkozó követelmények egyszerűsítése érdekében a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásokat kell alkalmazni egyösszegű átalányok, egységköltségek és százalékos átalányok formájában. A program keretében a tanulási célú mobilitás támogatására nyújtott, a Bizottság által meghatározottak szerinti egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásoknak figyelembe kell venniük a fogadó országban szokványos lakhatási és megélhetési költségeket. A Bizottságnak és a küldő országok nemzeti irodáinak lehetőséget kell biztosítani, hogy objektív kritériumok alapján kiigazíthassák az említett vissza nem térítendő támogatásokat, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők számára történő hozzáférés biztosítása érdekében. A nemzeti joggal összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra is, hogy mentesítsék az említett vissza nem térítendő támogatásokat bármely adó és járulék alól; a köz- vagy magán jogalanyok által egyéneknek odaítélt vissza nem térítendő támogatásokat azonos módon kell kezelni.

| (58) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (25), valamint a 2988/95/EK, Euratom (26), a 2185/96/Euratom, EK (27) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (28) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok - többek között a csalás - megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az OLAF a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(58)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (25), valamint a 2988/95/EK, Euratom (26), a 2185/96/Euratom, EK (27) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (28) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok - többek között a csalás - megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az OLAF a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (59) | Biztosítani kell a programintézkedések - köztük a transznacionális vagy nemzetközi jelleggel nem rendelkező intézkedések - kiegészítő jellegét és összhangját a tagállamok által végrehajtott tevékenységekkel és egyéb uniós tevékenységekkel, különösen azokkal, amelyek az oktatással és a képzéssel, a kultúrával és a médiával, az ifjúsággal és a szolidaritással, a foglalkoztatással és a társadalmi inklúzióval, a kutatással és az innovációval, az iparral és a vállalkozásokkal, a digitális szakpolitikával, a mezőgazdasággal és a vidékfejlesztéssel kapcsolatosak, és amelyek a fiatal mezőgazdasági termelőkre, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra, a kohézióra, a regionális politikára, a migrációra, a biztonságra, valamint a nemzetközi együttműködésre és fejlesztésre összpontosítanak. |
| --- | --- |

(59)

Biztosítani kell a programintézkedések - köztük a transznacionális vagy nemzetközi jelleggel nem rendelkező intézkedések - kiegészítő jellegét és összhangját a tagállamok által végrehajtott tevékenységekkel és egyéb uniós tevékenységekkel, különösen azokkal, amelyek az oktatással és a képzéssel, a kultúrával és a médiával, az ifjúsággal és a szolidaritással, a foglalkoztatással és a társadalmi inklúzióval, a kutatással és az innovációval, az iparral és a vállalkozásokkal, a digitális szakpolitikával, a mezőgazdasággal és a vidékfejlesztéssel kapcsolatosak, és amelyek a fiatal mezőgazdasági termelőkre, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra, a kohézióra, a regionális politikára, a migrációra, a biztonságra, valamint a nemzetközi együttműködésre és fejlesztésre összpontosítanak.

| (60) | Jóllehet a 2014–2020-as program keretszabályozása lehetővé tette, hogy a tagállamok és a régiók a 2014–2020-as programozási időszakban szinergiákat alakítsanak ki az ezen program és más uniós eszközök, így például az európai strukturális és beruházási alapok között, amelyek szintén támogatják az oktatási, képzési és ifjúsági rendszerek minőségi fejlesztését az Unióban, ez a lehetőség mindeddig kihasználatlan maradt, korlátozva így a projektek rendszerszintű hatásait és a szakpolitikára gyakorolt hatást. A hatás maximalizálása érdekében nemzeti szinten hatékony kommunikációra és együttműködésre kell, hogy sor kerüljön az említett különféle eszközök irányításáért felelős nemzeti szervezetek között. A programnak lehetővé kell tennie az említett eszközökkel való aktív együttműködést, különösen annak biztosítása érdekében, hogy adott esetben a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek támogatása céljából megfelelő pénzügyi támogató intézkedések kerüljenek bevezetésre. |
| --- | --- |

(60)

Jóllehet a 2014–2020-as program keretszabályozása lehetővé tette, hogy a tagállamok és a régiók a 2014–2020-as programozási időszakban szinergiákat alakítsanak ki az ezen program és más uniós eszközök, így például az európai strukturális és beruházási alapok között, amelyek szintén támogatják az oktatási, képzési és ifjúsági rendszerek minőségi fejlesztését az Unióban, ez a lehetőség mindeddig kihasználatlan maradt, korlátozva így a projektek rendszerszintű hatásait és a szakpolitikára gyakorolt hatást. A hatás maximalizálása érdekében nemzeti szinten hatékony kommunikációra és együttműködésre kell, hogy sor kerüljön az említett különféle eszközök irányításáért felelős nemzeti szervezetek között. A programnak lehetővé kell tennie az említett eszközökkel való aktív együttműködést, különösen annak biztosítása érdekében, hogy adott esetben a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek támogatása céljából megfelelő pénzügyi támogató intézkedések kerüljenek bevezetésre.

| (61) | A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákra kell törekedni, különösen a program és egyéb uniós programok között, beleértve a megosztott irányítás révén végrehajtott alapokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében kulcsfontosságú támogató mechanizmusokat kell biztosítani, beleértve valamely, a program és egy másik uniós program keretében végrehajtott intézkedés kumulatív finanszírozását mindaddig, amíg az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. E célból e rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőségre vonatkozóan, hogy ugyanazon költséget vagy kiadást arányosan jelentsék be a programhoz és egy másik uniós programhoz kapcsolódóan. |
| --- | --- |

(61)

A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákra kell törekedni, különösen a program és egyéb uniós programok között, beleértve a megosztott irányítás révén végrehajtott alapokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében kulcsfontosságú támogató mechanizmusokat kell biztosítani, beleértve valamely, a program és egy másik uniós program keretében végrehajtott intézkedés kumulatív finanszírozását mindaddig, amíg az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. E célból e rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőségre vonatkozóan, hogy ugyanazon költséget vagy kiadást arányosan jelentsék be a programhoz és egy másik uniós programhoz kapcsolódóan.

| (62) | A releváns területeken bekövetkező fejleményekhez való szükség szerinti adaptáció érdekében, valamint a program célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet I. mellékletének a programintézkedések leírásának kibővítésével történő módosítása céljából, és e rendelet II. mellékletének a program teljesítménymutatói tekintetében történő módosítása céljából, valamint e rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(62)

A releváns területeken bekövetkező fejleményekhez való szükség szerinti adaptáció érdekében, valamint a program célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet I. mellékletének a programintézkedések leírásának kibővítésével történő módosítása céljából, és e rendelet II. mellékletének a program teljesítménymutatói tekintetében történő módosítása céljából, valamint e rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (63) | Helyénvaló biztosítani, hogy a 2014–2020-as program megfelelő lezárásra kerüljön, különös tekintettel az irányítására vonatkozó többéves megállapodások – így például a technikai és adminisztratív segítségnyújtás finanszírozása – folytatására. A technikai és adminisztratív segítségnyújtásnak 2021. január 1-jétől szükség esetén biztosítania kell a 2014–2020-as program keretében 2020. december 31-ig le nem zárult intézkedések irányítását. |
| --- | --- |

(63)

Helyénvaló biztosítani, hogy a 2014–2020-as program megfelelő lezárásra kerüljön, különös tekintettel az irányítására vonatkozó többéves megállapodások – így például a technikai és adminisztratív segítségnyújtás finanszírozása – folytatására. A technikai és adminisztratív segítségnyújtásnak 2021. január 1-jétől szükség esetén biztosítania kell a 2014–2020-as program keretében 2020. december 31-ig le nem zárult intézkedések irányítását.

| (64) | Ez a rendelet tiszteletben tartja, illetve figyelembe veszi a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: a Charta) által elismert alapvető jogokat, illetve elveket. E rendelet különösen törekszik a nők és a férfiak közötti egyenlőséghez való jog, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességhez való jog maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítására, továbbá a Charta 21. és 23. cikke alkalmazásának előmozdítására. A Charta 13. cikkével összhangban azt is biztosítani kell, hogy a program keretében pénzeszközökből részesülő országok tiszteletben tartsák a tudományos élet szabadságát. |
| --- | --- |

(64)

Ez a rendelet tiszteletben tartja, illetve figyelembe veszi a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: a Charta) által elismert alapvető jogokat, illetve elveket. E rendelet különösen törekszik a nők és a férfiak közötti egyenlőséghez való jog, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességhez való jog maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítására, továbbá a Charta 21. és 23. cikke alkalmazásának előmozdítására. A Charta 13. cikkével összhangban azt is biztosítani kell, hogy a program keretében pénzeszközökből részesülő országok tiszteletben tartsák a tudományos élet szabadságát.

| (65) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Amennyiben az uniós hozzájárulás egyösszegű átalányok, egységköltségek vagy százalékos átalányok formáját ölti, a pénzügyi támogatás mértékét rendszeresen felül kell vizsgálni, és szükség szerint ki kell igazítani a költségvetési rendeletnek megfelelően, figyelembe véve adott esetben a fogadó országban szokványos lakhatási és megélhetési költségeket, valamint az utazási költségeket. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak. |
| --- | --- |

(65)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Amennyiben az uniós hozzájárulás egyösszegű átalányok, egységköltségek vagy százalékos átalányok formáját ölti, a pénzügyi támogatás mértékét rendszeresen felül kell vizsgálni, és szükség szerint ki kell igazítani a költségvetési rendeletnek megfelelően, figyelembe véve adott esetben a fogadó országban szokványos lakhatási és megélhetési költségeket, valamint az utazási költségeket. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak.

| (66) | A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt szükséges megkezdeni. A vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban nem jogosultak uniós finanszírozásra, kivéve kellően indokolt, kivételes esetekben. Az említett rendelet 193. cikke (4) bekezdésének megfelelően működési támogatások esetében a vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtásának napját megelőzően felmerült költségek sem jogosultak uniós finanszírozásra, és ilyen esetben a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodást a kedvezményezett pénzügyi évének kezdetétől számított négy hónapon belül alá kell írni. Az uniós támogatásokban bekövetkező olyan fennakadások elkerülése érdekében, amelyek károsak lehetnek az Unió érdekeire, lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatban a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén korlátozott időtartamra, és csak kellően indokolt esetekben rendelkezzenek a tevékenységeknek és költségeknek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől való támogathatóságáról, még akkor is, ha az említett tevékenységeket a vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtása előtt hajtották végre, és az említett költségek azt megelőzően merültek fel. |
| --- | --- |

(66)

A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt szükséges megkezdeni. A vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban nem jogosultak uniós finanszírozásra, kivéve kellően indokolt, kivételes esetekben. Az említett rendelet 193. cikke (4) bekezdésének megfelelően működési támogatások esetében a vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtásának napját megelőzően felmerült költségek sem jogosultak uniós finanszírozásra, és ilyen esetben a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodást a kedvezményezett pénzügyi évének kezdetétől számított négy hónapon belül alá kell írni. Az uniós támogatásokban bekövetkező olyan fennakadások elkerülése érdekében, amelyek károsak lehetnek az Unió érdekeire, lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatban a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén korlátozott időtartamra, és csak kellően indokolt esetekben rendelkezzenek a tevékenységeknek és költségeknek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől való támogathatóságáról, még akkor is, ha az említett tevékenységeket a vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtása előtt hajtották végre, és az említett költségek azt megelőzően merültek fel.

| (67) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban - a program transznacionális jellege, a finanszírozott tanulási célú mobilitási és együttműködési tevékenységek nagy volumene és kiterjedt földrajzi hatálya, a tanulási célú mobilitáshoz való hozzáférésre és általában az uniós integrációra gyakorolt hatások, valamint a program megerősített nemzetközi dimenziója miatt - e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(67)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban - a program transznacionális jellege, a finanszírozott tanulási célú mobilitási és együttműködési tevékenységek nagy volumene és kiterjedt földrajzi hatálya, a tanulási célú mobilitáshoz való hozzáférésre és általában az uniós integrációra gyakorolt hatások, valamint a program megerősített nemzetközi dimenziója miatt - e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (68) | Az 1288/2013/EU rendeletet ezért 2021. január 1-jén kezdődő hatállyal hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(68)

Az 1288/2013/EU rendeletet ezért 2021. január 1-jén kezdődő hatállyal hatályon kívül kell helyezni.

| (69) | A releváns szakpolitikai területen történő támogatásnyújtás folyamatosságának biztosítása és a végrehajtás megkezdésének a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetétől történő lehetővé tétele érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(69)

A releváns szakpolitikai területen történő támogatásnyújtás folyamatosságának biztosítása és a végrehajtás megkezdésének a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetétől történő lehetővé tétele érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az Erasmus+ elnevezésű, az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területére vonatkozó uniós cselekvési programot (a továbbiakban: a program) a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időtartamára.

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021-től 2027-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „egész életen át tartó tanulás”: a tanulás valamennyi formája - akár formális, nemformális vagy informális -, amelyre valamennyi életszakaszban sor kerül, és amely egyéni, polgári, kulturális, társadalmi vagy foglalkoztatással összefüggő szempontból a tudás, a készségek, a kompetenciák és a magatartásformák vagy a társadalmi részvétel javítását vagy naprakésszé tételét eredményezi, beleértve a tanácsadási és orientációs szolgáltatások nyújtását is; beletartozik a kisgyermekkori nevelés és gondozás, az általános képzés, a szakképzés, a felsőoktatás, a felnőttoktatás, az ifjúsági munka, valamint a formális oktatáson és képzésen kívüli egyéb tanulási környezetek, és jellemzően előmozdítja az ágazatokon átnyúló együttműködést és a rugalmas tanulási pályákat; |
| --- | --- |

1.

„egész életen át tartó tanulás”: a tanulás valamennyi formája - akár formális, nemformális vagy informális -, amelyre valamennyi életszakaszban sor kerül, és amely egyéni, polgári, kulturális, társadalmi vagy foglalkoztatással összefüggő szempontból a tudás, a készségek, a kompetenciák és a magatartásformák vagy a társadalmi részvétel javítását vagy naprakésszé tételét eredményezi, beleértve a tanácsadási és orientációs szolgáltatások nyújtását is; beletartozik a kisgyermekkori nevelés és gondozás, az általános képzés, a szakképzés, a felsőoktatás, a felnőttoktatás, az ifjúsági munka, valamint a formális oktatáson és képzésen kívüli egyéb tanulási környezetek, és jellemzően előmozdítja az ágazatokon átnyúló együttműködést és a rugalmas tanulási pályákat;

| 2. | „tanulási célú mobilitás”: a lakóhely szerinti országtól eltérő országba történő tényleges átköltözés tanulmányok, képzés, illetve nemformális vagy informális tanulás folytatása érdekében; |
| --- | --- |

2.

„tanulási célú mobilitás”: a lakóhely szerinti országtól eltérő országba történő tényleges átköltözés tanulmányok, képzés, illetve nemformális vagy informális tanulás folytatása érdekében;

| 3. | „virtuális tanulás”: tudás, készségek és kompetenciák megszerzése információs és kommunikációs technológiai eszközök használatával, amelyek lehetővé teszik a résztvevők számára, hogy érdemi transznacionális vagy nemzetközi tanulási tapasztalatokhoz jussanak; |
| --- | --- |

3.

„virtuális tanulás”: tudás, készségek és kompetenciák megszerzése információs és kommunikációs technológiai eszközök használatával, amelyek lehetővé teszik a résztvevők számára, hogy érdemi transznacionális vagy nemzetközi tanulási tapasztalatokhoz jussanak;

| 4. | „nemformális tanulás”: a formális oktatáson és képzésen kívül, a tanulási célkitűzések és a tanulási idő tekintetében tervezett tevékenységeken keresztül sorra kerülő tanulás, ahol a tanulástámogatás valamilyen formája jelen van; |
| --- | --- |

4.

„nemformális tanulás”: a formális oktatáson és képzésen kívül, a tanulási célkitűzések és a tanulási idő tekintetében tervezett tevékenységeken keresztül sorra kerülő tanulás, ahol a tanulástámogatás valamilyen formája jelen van;

| 5. | „informális tanulás”: a napi tevékenységekből és tapasztalatokból eredő tanulás, amely a célkitűzések, az idő vagy a tanulástámogatás tekintetében nem szervezett vagy strukturált; ez a tanuló szempontjából nem szándékos is lehet; |
| --- | --- |

5.

„informális tanulás”: a napi tevékenységekből és tapasztalatokból eredő tanulás, amely a célkitűzések, az idő vagy a tanulástámogatás tekintetében nem szervezett vagy strukturált; ez a tanuló szempontjából nem szándékos is lehet;

| 6. | „fiatalok”: 13 és 30 év közötti személyek; |
| --- | --- |

6.

„fiatalok”: 13 és 30 év közötti személyek;

| 7. | „alulról szerveződő sport”: valamennyi korosztályba tartozó ember által egészségügyi, oktatási vagy társadalmi célokból, rendszeresen, nem professzionális szinten gyakorolt alulról szerveződő fizikai tevékenységek; |
| --- | --- |

7.

„alulról szerveződő sport”: valamennyi korosztályba tartozó ember által egészségügyi, oktatási vagy társadalmi célokból, rendszeresen, nem professzionális szinten gyakorolt alulról szerveződő fizikai tevékenységek;

| 8. | „felsőoktatási hallgató”: felsőoktatási intézménybe beiratkozott személy, beleértve a rövid ciklusú képzést, az alapképzést, a mesterképzést vagy a doktori képzést, illetve az ezekkel egyenértékű képzést, vagy egy ilyen intézményben a közelmúltban végzett személy; |
| --- | --- |

8.

„felsőoktatási hallgató”: felsőoktatási intézménybe beiratkozott személy, beleértve a rövid ciklusú képzést, az alapképzést, a mesterképzést vagy a doktori képzést, illetve az ezekkel egyenértékű képzést, vagy egy ilyen intézményben a közelmúltban végzett személy;

| 9. | „személyzet”: az oktatásban, képzésben vagy nemformális tanulásban ‒ annak bármely szintjén ‒ szakmai vagy önkéntes alapon közreműködő személy, és ide tartoznak az egyetemi tanárok, a tanárok - beleértve az óvodapedagógusokat is -, az oktatók, az iskolai vezetők, az ifjúságsegítők, a sportért felelős személyzet, a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban közreműködő személyzet, a nem oktatással foglalkozó személyzet és más, a tanulás előmozdításában rendszeresen közreműködő szakemberek; |
| --- | --- |

9.

„személyzet”: az oktatásban, képzésben vagy nemformális tanulásban ‒ annak bármely szintjén ‒ szakmai vagy önkéntes alapon közreműködő személy, és ide tartoznak az egyetemi tanárok, a tanárok - beleértve az óvodapedagógusokat is -, az oktatók, az iskolai vezetők, az ifjúságsegítők, a sportért felelős személyzet, a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban közreműködő személyzet, a nem oktatással foglalkozó személyzet és más, a tanulás előmozdításában rendszeresen közreműködő szakemberek;

| 10. | „sportért felelős személyzet”: sportcsapat vagy egyéni sportoló oktatásában, edzésében és menedzselésében akár javadalmazás ellenében, akár önkéntes alapon közreműködő személy; |
| --- | --- |

10.

„sportért felelős személyzet”: sportcsapat vagy egyéni sportoló oktatásában, edzésében és menedzselésében akár javadalmazás ellenében, akár önkéntes alapon közreműködő személy;

| 11. | „szakképzésben részt vevő tanuló”: szakmai alap- vagy továbbképzési programra beiratkozott személy, a középfokú oktatástól a posztszekunder képzésig bármely szinten, vagy olyan személy, aki egy ilyen program keretében a közelmúltban végzett vagy képesítést szerzett; |
| --- | --- |

11.

„szakképzésben részt vevő tanuló”: szakmai alap- vagy továbbképzési programra beiratkozott személy, a középfokú oktatástól a posztszekunder képzésig bármely szinten, vagy olyan személy, aki egy ilyen program keretében a közelmúltban végzett vagy képesítést szerzett;

| 12. | „iskolai tanuló”: a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felső középfokú oktatási szintig általános képzést nyújtó intézménybe tanulói minőségben beiratkozott személy vagy az intézményes oktatáson kívül iskolázott, az illetékes hatóságok által a saját területükön a programban való részvételre jogosultnak tekintett személy; |
| --- | --- |

12.

„iskolai tanuló”: a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felső középfokú oktatási szintig általános képzést nyújtó intézménybe tanulói minőségben beiratkozott személy vagy az intézményes oktatáson kívül iskolázott, az illetékes hatóságok által a saját területükön a programban való részvételre jogosultnak tekintett személy;

| 13. | „felnőttoktatás”: felnőttek iskolarendszerű oktatás utáni nem szakmai oktatásának bármilyen formája, amely lehet formális, nemformális vagy informális jellegű; |
| --- | --- |

13.

„felnőttoktatás”: felnőttek iskolarendszerű oktatás utáni nem szakmai oktatásának bármilyen formája, amely lehet formális, nemformális vagy informális jellegű;

| 14. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem uniós tagállam; |
| --- | --- |

14.

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem uniós tagállam;

| 15. | „partnerség”: az intézmények vagy szervezetek egy csoportján belüli megállapodás közös tevékenységek és projektek végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

15.

„partnerség”: az intézmények vagy szervezetek egy csoportján belüli megállapodás közös tevékenységek és projektek végrehajtása céljából;

| 16. | „Erasmus Mundus közös mesterképzés”: legalább két felsőoktatási intézmény által nyújtott integrált tanulmányi program, amely valamennyi részt vevő intézmény által közösen kiállított és aláírt olyan egyetlen oklevelet vagy több oklevelet eredményez, amelye(ke)t hivatalosan elismernek azon országokban, ahol a részt vevő intézmények találhatók; |
| --- | --- |

16.

„Erasmus Mundus közös mesterképzés”: legalább két felsőoktatási intézmény által nyújtott integrált tanulmányi program, amely valamennyi részt vevő intézmény által közösen kiállított és aláírt olyan egyetlen oklevelet vagy több oklevelet eredményez, amelye(ke)t hivatalosan elismernek azon országokban, ahol a részt vevő intézmények találhatók;

| 17. | „nemzetközi”: minden olyan intézkedésre vonatkozik, amelyben részt vesz legalább egy, a programhoz nem társult harmadik ország; |
| --- | --- |

17.

„nemzetközi”: minden olyan intézkedésre vonatkozik, amelyben részt vesz legalább egy, a programhoz nem társult harmadik ország;

| 18. | „virtuális együttműködés”: bármely olyan együttműködési forma, amely információs és kommunikációs technológiai eszközöket használ bármely releváns programintézkedés megkönnyítésére és támogatására; |
| --- | --- |

18.

„virtuális együttműködés”: bármely olyan együttműködési forma, amely információs és kommunikációs technológiai eszközöket használ bármely releváns programintézkedés megkönnyítésére és támogatására;

| 19. | „felsőoktatási intézmény”: olyan intézmény, amely – a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban – elismert oklevél vagy más elismert felsőfokú képesítés megszerzéséhez vezető képzést nyújt, függetlenül az ilyen intézmény megnevezésétől, vagy valamely hasonló felsőfokú intézmény, amelyet a nemzeti hatóságok a saját területükön a programban való részvételre jogosultnak tekintenek; |
| --- | --- |

19.

„felsőoktatási intézmény”: olyan intézmény, amely – a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban – elismert oklevél vagy más elismert felsőfokú képesítés megszerzéséhez vezető képzést nyújt, függetlenül az ilyen intézmény megnevezésétől, vagy valamely hasonló felsőfokú intézmény, amelyet a nemzeti hatóságok a saját területükön a programban való részvételre jogosultnak tekintenek;

| 20. | „transznacionális”: bármely olyan intézkedésre vonatkozik, amelyben legalább két olyan ország részt vesz, amelyek vagy tagállamok, vagy a programhoz társult harmadik országok; |
| --- | --- |

20.

„transznacionális”: bármely olyan intézkedésre vonatkozik, amelyben legalább két olyan ország részt vesz, amelyek vagy tagállamok, vagy a programhoz társult harmadik országok;

| 21. | „ifjúsági részvételi tevékenység”: fiatalok informális csoportjai vagy ifjúsági szervezetek által végzett, a formális oktatáson és képzésen kívüli tevékenység, amelyet nemformális vagy informális tanulási megközelítés jellemez; |
| --- | --- |

21.

„ifjúsági részvételi tevékenység”: fiatalok informális csoportjai vagy ifjúsági szervezetek által végzett, a formális oktatáson és képzésen kívüli tevékenység, amelyet nemformális vagy informális tanulási megközelítés jellemez;

| 22. | „ifjúságsegítő”: olyan személy, aki szakmai vagy önkéntes alapon nemformális tanulásban működik közre, és támogatja a fiatalokat személyes szociálpedagógiai és szakmai fejlődésükben, valamint a kompetenciáik fejlesztésében; ide tartoznak az ifjúsági területen tevékenységeket tervező, irányító, koordináló és végrehajtó személyek is; |
| --- | --- |

22.

„ifjúságsegítő”: olyan személy, aki szakmai vagy önkéntes alapon nemformális tanulásban működik közre, és támogatja a fiatalokat személyes szociálpedagógiai és szakmai fejlődésükben, valamint a kompetenciáik fejlesztésében; ide tartoznak az ifjúsági területen tevékenységeket tervező, irányító, koordináló és végrehajtó személyek is;

| 23. | „uniós ifjúsági párbeszéd”: a fiatalok és az ifjúsági szervezetek, illetve a szakpolitikai és egyéb döntéshozók, valamint adott esetben szakértők, kutatók és a civil társadalom más szereplői közötti párbeszéd; fórumként szolgál a fiatalok prioritásairól és a fiatalok számára releváns valamennyi területről szóló, folyamatos közös gondolkodáshoz és konzultációhoz; |
| --- | --- |

23.

„uniós ifjúsági párbeszéd”: a fiatalok és az ifjúsági szervezetek, illetve a szakpolitikai és egyéb döntéshozók, valamint adott esetben szakértők, kutatók és a civil társadalom más szereplői közötti párbeszéd; fórumként szolgál a fiatalok prioritásairól és a fiatalok számára releváns valamennyi területről szóló, folyamatos közös gondolkodáshoz és konzultációhoz;

| 24. | „jogalany”: olyan természetes személy vagy a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és ilyenként elismert jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és amely saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, vagy a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

24.

„jogalany”: olyan természetes személy vagy a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és ilyenként elismert jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és amely saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, vagy a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| 25. | „kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek”: olyan személyek, akik gazdasági, társadalmi, kulturális, földrajzi vagy egészségügyi okokból, migráns háttérük miatt vagy olyan okokból, mint például fogyatékosság vagy tanulási nehézségek, vagy bármely egyéb okból, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke szerinti megkülönböztetés alapjául szolgáló okot is, olyan akadályokkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák őket abban, hogy ténylegesen hozzáférjenek a program keretében fennálló lehetőségekhez; |
| --- | --- |

25.

„kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek”: olyan személyek, akik gazdasági, társadalmi, kulturális, földrajzi vagy egészségügyi okokból, migráns háttérük miatt vagy olyan okokból, mint például fogyatékosság vagy tanulási nehézségek, vagy bármely egyéb okból, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke szerinti megkülönböztetés alapjául szolgáló okot is, olyan akadályokkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák őket abban, hogy ténylegesen hozzáférjenek a program keretében fennálló lehetőségekhez;

| 26. | „nemzeti hatóság”: valamely tagállamban vagy a programhoz társult harmadik országban a program irányításának nemzeti szintű nyomon követéséért és felügyeletéért felelős egy vagy több hatóság; |
| --- | --- |

26.

„nemzeti hatóság”: valamely tagállamban vagy a programhoz társult harmadik országban a program irányításának nemzeti szintű nyomon követéséért és felügyeletéért felelős egy vagy több hatóság;

| 27. | „nemzeti iroda”: valamely tagállamban vagy a programhoz társult harmadik országban a program végrehajtásának nemzeti szintű irányításáért felelős egy vagy több szerv; |
| --- | --- |

27.

„nemzeti iroda”: valamely tagállamban vagy a programhoz társult harmadik országban a program végrehajtásának nemzeti szintű irányításáért felelős egy vagy több szerv;

| 28. | „újonnan pályázó szervezet”: olyan szervezet vagy intézmény, amely a program vagy a 2014–2020-as program által támogatott bármely adott intézkedéstípusban sem koordinátorként, sem partnerként nem kapott korábban támogatást. |
| --- | --- |

28.

„újonnan pályázó szervezet”: olyan szervezet vagy intézmény, amely a program vagy a 2014–2020-as program által támogatott bármely adott intézkedéstípusban sem koordinátorként, sem partnerként nem kapott korábban támogatást.

3. cikk

A program célkitűzései

(1)   A program általános célkitűzése, hogy egész életen át tartó tanulás révén támogassa az emberek tanulmányi előmenetelét, szakmai és egyéni fejlődését az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén Európában és Európán kívül, hozzájárulva ezáltal a fenntartható növekedéshez, a minőségi munkahelyekhez és a társadalmi kohézióhoz, az innováció serkentéséhez, valamint az európai identitás és az aktív polgári szerepvállalás erősítéséhez. A program kulcsfontosságú eszköz az európai oktatási térség létrehozása, az oktatás és képzés területén folytatott európai stratégiai együttműködés - beleértve az alapul szolgáló ágazati menetrendjeit is - végrehajtásának támogatása, a 2019 - 2027-es európai uniós ifjúsági stratégia keretében az ifjúságpolitikai együttműködés előmozdítása, továbbá a sport európai dimenziójának fejlesztése érdekében.

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők előmozdítására irányulnak:

| a) | az egyének és csoportok tanulási célú mobilitása, valamint az oktatás és képzés területén a szervezetek és szakpolitikák szintjén az együttműködés, a minőség, az inklúzió és a méltányosság, a kiválóság, a kreativitás és az innováció; |
| --- | --- |

a)

az egyének és csoportok tanulási célú mobilitása, valamint az oktatás és képzés területén a szervezetek és szakpolitikák szintjén az együttműködés, a minőség, az inklúzió és a méltányosság, a kiválóság, a kreativitás és az innováció;

| b) | a nemformális és informális tanulási célú mobilitás és a fiatalok aktív részvétele, valamint az ifjúsági területen a szervezetek és szakpolitikák szintjén az együttműködés, a minőség, az inklúzió, a kreativitás és az innováció; |
| --- | --- |

b)

a nemformális és informális tanulási célú mobilitás és a fiatalok aktív részvétele, valamint az ifjúsági területen a szervezetek és szakpolitikák szintjén az együttműködés, a minőség, az inklúzió, a kreativitás és az innováció;

| c) | a sportért felelős személyzet tanulási célú mobilitása, valamint a sportszervezetek és a sporttal kapcsolatos szakpolitikák szintjén az együttműködés, a minőség, az inklúzió, a kreativitás és az innováció. |
| --- | --- |

c)

a sportért felelős személyzet tanulási célú mobilitása, valamint a sportszervezetek és a sporttal kapcsolatos szakpolitikák szintjén az együttműködés, a minőség, az inklúzió, a kreativitás és az innováció.

(3)   A program célkitűzéseit a következő három – alapvetően vagy transznacionális vagy nemzetközi jellegű – fő intézkedés révén kell megvalósítani:

| a) | tanulási célú mobilitás („1. fő intézkedés”); |
| --- | --- |

a)

tanulási célú mobilitás („1. fő intézkedés”);

| b) | szervezetek és intézmények közötti együttműködés („2. fő intézkedés”); és |
| --- | --- |

b)

szervezetek és intézmények közötti együttműködés („2. fő intézkedés”); és

| c) | a szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás („3. fő intézkedés”). |
| --- | --- |

c)

a szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás („3. fő intézkedés”).

A program célkitűzéseinek megvalósítására Jean Monnet tevékenységek révén is törekedni kell a 8. cikkben meghatározottak szerint.

A program keretében támogatott intézkedéseket a II. fejezet (oktatás és képzés), a III. fejezet (ifjúság) és a IV. fejezet (sport) határozza meg. Ezen intézkedések leírását a II. melléklet tartalmazza. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett melléklet módosítására oly módon, hogy szükség esetén kibővíti az intézkedések leírását a releváns területeken bekövetkező fejleményekhez való hozzáigazítás érdekében.

4. cikk

Európai hozzáadott érték

(1)   A program csak azon intézkedéseket és tevékenységeket támogatja, amelyek potenciális európai hozzáadott értéket képviselnek, és amelyek hozzájárulnak a program 3. cikkben megállapított célkitűzéseinek megvalósításához.

(2)   A program intézkedéseinek és tevékenységeinek európai hozzáadott értékét például a következők révén kell biztosítani:

| a) | transznacionális jelleg, különösen a tanulási célú mobilitás és a fenntartható rendszerszintű hatás elérését célzó együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

a)

transznacionális jelleg, különösen a tanulási célú mobilitás és a fenntartható rendszerszintű hatás elérését célzó együttműködés tekintetében;

| b) | más, nemzeti, uniós és nemzetközi szintű programokkal és szakpolitikákkal való kiegészítő jelleg és szinergiák; |
| --- | --- |

b)

más, nemzeti, uniós és nemzetközi szintű programokkal és szakpolitikákkal való kiegészítő jelleg és szinergiák;

| c) | hozzájárulás az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszközök hatékony használatához. |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszközök hatékony használatához.

II. FEJEZET

OKTATÁS ÉS KÉPZÉS

OKTATÁS ÉS KÉPZÉS

5. cikk

1. fő intézkedés

Tanulási célú mobilitás

(1)   A program az oktatás és képzés területén az 1. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | a felsőoktatási hallgatók és a személyzet tanulási célú mobilitása; |
| --- | --- |

a)

a felsőoktatási hallgatók és a személyzet tanulási célú mobilitása;

| b) | a szakképzésben részt vevő tanulók és a személyzet tanulási célú mobilitása; |
| --- | --- |

b)

a szakképzésben részt vevő tanulók és a személyzet tanulási célú mobilitása;

| c) | az iskolai tanulók és a személyzet tanulási célú mobilitása; |
| --- | --- |

c)

az iskolai tanulók és a személyzet tanulási célú mobilitása;

| d) | a felnőttoktatásban résztvevő tanulók és a személyzet tanulási célú mobilitása. |
| --- | --- |

d)

a felnőttoktatásban résztvevő tanulók és a személyzet tanulási célú mobilitása.

(2)   Az e cikk szerinti tanulási célú mobilitást kísérhetik virtuális tanulás és olyan intézkedések, mint például nyelvi támogatás, előkészítő látogatások, képzés és virtuális együttműködés. A tanulási célú mobilitás helyébe virtuális tanulás léphet olyan személyek esetében, akik nem képesek tanulási célú mobilitásban részt venni.

6. cikk

2. fő intézkedés

Szervezetek és intézmények közötti együttműködés

A program az oktatás és képzés területén a 2. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítását célzó kisléptékű partnerségeket is; |
| --- | --- |

a)

együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítását célzó kisléptékű partnerségeket is;

| b) | kiválósági partnerségek, különösen az Európai Egyetemek, a szakképzési kiválósági központok platformjai és az Erasmus Mundus közös mesterképzések; |
| --- | --- |

b)

kiválósági partnerségek, különösen az Európai Egyetemek, a szakképzési kiválósági központok platformjai és az Erasmus Mundus közös mesterképzések;

| c) | innovációs partnerségek Európa innovációs kapacitásának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

c)

innovációs partnerségek Európa innovációs kapacitásának megerősítése érdekében;

| d) | a virtuális együttműködést szolgáló, felhasználóbarát online platformok és eszközök, beleértve az eTwinning és a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja számára nyújtott támogatási szolgáltatásokat, valamint a tanulási célú mobilitást elősegítő eszközök, beleértve az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezést. |
| --- | --- |

d)

a virtuális együttműködést szolgáló, felhasználóbarát online platformok és eszközök, beleértve az eTwinning és a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja számára nyújtott támogatási szolgáltatásokat, valamint a tanulási célú mobilitást elősegítő eszközök, beleértve az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezést.

7. cikk

3. fő intézkedés

A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás

A program az oktatás és képzés területén a 3. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | az oktatás és képzés területén uniós általános és ágazati szakpolitikai menetrendek kidolgozása és végrehajtása, többek között az Eurydice hálózatnak vagy más releváns szervezetek tevékenységeinek támogatásával, valamint a bolognai folyamat támogatásával; |
| --- | --- |

a)

az oktatás és képzés területén uniós általános és ágazati szakpolitikai menetrendek kidolgozása és végrehajtása, többek között az Eurydice hálózatnak vagy más releváns szervezetek tevékenységeinek támogatásával, valamint a bolognai folyamat támogatásával;

| b) | a kompetenciák, készségek és képesítések minőségét, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések (30); |
| --- | --- |

b)

a kompetenciák, készségek és képesítések minőségét, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések (30);

| c) | szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a releváns érdekelt felekkel, többek között az oktatás és képzés területén működő, az Unió egészére kiterjedő hálózatokkal, európai szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

c)

szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a releváns érdekelt felekkel, többek között az oktatás és képzés területén működő, az Unió egészére kiterjedő hálózatokkal, európai szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel;

| d) | a program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések;

| e) | egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása; |
| --- | --- |

e)

egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása;

| f) | az európai szakpolitikai eredményekkel és prioritásokkal, valamint a programmal kapcsolatos ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek. |
| --- | --- |

f)

az európai szakpolitikai eredményekkel és prioritásokkal, valamint a programmal kapcsolatos ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek.

8. cikk

Jean Monnet tevékenységek

A program támogatja az európai integrációs kérdésekre ‒ többek között az Unió jövőbeli kihívásaira és lehetőségeire ‒ vonatkozó oktatást, tanulást, kutatást és vitákat a következő akciókon keresztül:

| a) | a felsőoktatás területére vonatkozó Jean Monnet tevékenység; |
| --- | --- |

a)

a felsőoktatás területére vonatkozó Jean Monnet tevékenység;

| b) | az oktatás és képzés más területeire vonatkozó Jean Monnet tevékenység; |
| --- | --- |

b)

az oktatás és képzés más területeire vonatkozó Jean Monnet tevékenység;

| c) | a következő, európai érdekű célt szolgáló intézmények támogatása: az Európai Doktori Intézet, Firenze, beleértve annak Transznacionális Kormányzási Iskoláját is; az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (Bruges-i és natolini kampusz); az Európai Közigazgatási Intézet, Maastricht; az Európai Jogi Akadémia, Trier; az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért, Odense; és az Európa-tanulmányok Nemzetközi Központja, Nizza. |
| --- | --- |

c)

a következő, európai érdekű célt szolgáló intézmények támogatása: az Európai Doktori Intézet, Firenze, beleértve annak Transznacionális Kormányzási Iskoláját is; az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (Bruges-i és natolini kampusz); az Európai Közigazgatási Intézet, Maastricht; az Európai Jogi Akadémia, Trier; az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért, Odense; és az Európa-tanulmányok Nemzetközi Központja, Nizza.

III. FEJEZET

IFJÚSÁG

IFJÚSÁG

9. cikk

1. fő intézkedés

Tanulási célú mobilitás

(1)   A program az ifjúsági területen az 1. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | a fiatalok tanulási célú mobilitása; |
| --- | --- |

a)

a fiatalok tanulási célú mobilitása;

| b) | ifjúsági részvételi tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

ifjúsági részvételi tevékenységek;

| c) | DiscoverEU tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

DiscoverEU tevékenységek;

| d) | az ifjúságsegítők tanulási célú mobilitása. |
| --- | --- |

d)

az ifjúságsegítők tanulási célú mobilitása.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedéseket kísérhetik virtuális tanulás és olyan intézkedések, mint például a nyelvi támogatás, előkészítő látogatások, képzés és virtuális együttműködés. A tanulási célú mobilitás helyébe virtuális tanulás léphet olyan személyek esetében, akik nem képesek tanulási célú mobilitásban részt venni.

10. cikk

2. fő intézkedés

Szervezetek és intézmények közötti együttműködés

A program az ifjúsági területen a 2. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítását célzó kisléptékű partnerségeket is; |
| --- | --- |

a)

együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítását célzó kisléptékű partnerségeket is;

| b) | innovációs partnerségek Európa innovációs kapacitásának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

b)

innovációs partnerségek Európa innovációs kapacitásának megerősítése érdekében;

| c) | a virtuális együttműködést szolgáló, felhasználóbarát online platformok és eszközök. |
| --- | --- |

c)

a virtuális együttműködést szolgáló, felhasználóbarát online platformok és eszközök.

11. cikk

3. fő intézkedés

A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás

A program az ifjúsági területen a 3. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | az uniós ifjúsági szakpolitikai menetrend kidolgozása és végrehajtása, adott esetben a „Youth Wiki” hálózat támogatásával; |
| --- | --- |

a)

az uniós ifjúsági szakpolitikai menetrend kidolgozása és végrehajtása, adott esetben a „Youth Wiki” hálózat támogatásával;

| b) | a kompetenciák és készségek minőségét, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések, különösen a Youthpass révén; |
| --- | --- |

b)

a kompetenciák és készségek minőségét, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések, különösen a Youthpass révén;

| c) | szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a releváns érdekelt felekkel, többek között az ifjúság területén működő, az Unió egészére kiterjedő hálózatokkal, európai szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel, az uniós ifjúsági párbeszéddel, és az Európai Ifjúsági Fórum támogatása; |
| --- | --- |

c)

szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a releváns érdekelt felekkel, többek között az ifjúság területén működő, az Unió egészére kiterjedő hálózatokkal, európai szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel, az uniós ifjúsági párbeszéddel, és az Európai Ifjúsági Fórum támogatása;

| d) | a program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések, beleértve a Eurodesk hálózat támogatását is; |
| --- | --- |

d)

a program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések, beleértve a Eurodesk hálózat támogatását is;

| e) | egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása; |
| --- | --- |

e)

egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása;

| f) | az európai szakpolitikai eredményekkel és prioritásokkal, valamint a programmal kapcsolatos ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek. |
| --- | --- |

f)

az európai szakpolitikai eredményekkel és prioritásokkal, valamint a programmal kapcsolatos ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek.

IV. FEJEZET

SPORT

SPORT

12. cikk

1. fő intézkedés

Tanulási célú mobilitás

(1)   A program a sport területén az 1. fő intézkedés keretében a sportért felelős személyzet mobilitását támogatja.

(2)   Az e cikk szerinti tanulási célú mobilitást kísérhetik virtuális tanulás és olyan intézkedések, mint például a nyelvi támogatás, előkészítő látogatások, képzés és virtuális együttműködés. A tanulási célú mobilitás helyébe virtuális tanulás léphet olyan személyek esetében, akik nem képesek tanulási célú mobilitásban részt venni.

13. cikk

2. fő intézkedés

Szervezetek és intézmények közötti együttműködés

A program a sport területén a 2. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítását célzó kisléptékű partnerségeket is; |
| --- | --- |

a)

együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítását célzó kisléptékű partnerségeket is;

| b) | a sport európai dimenziójának további fejlesztését és az alulról szerveződő sport szempontjából releváns kérdések előmozdítását célzó nonprofit sportesemények. |
| --- | --- |

b)

a sport európai dimenziójának további fejlesztését és az alulról szerveződő sport szempontjából releváns kérdések előmozdítását célzó nonprofit sportesemények.

14. cikk

3. fő intézkedés

A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás

A program a sport területén a 3. fő intézkedés keretében a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | a sporttal és a testmozgással kapcsolatos uniós szakpolitikai menetrend kidolgozása és végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

a sporttal és a testmozgással kapcsolatos uniós szakpolitikai menetrend kidolgozása és végrehajtása;

| b) | szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a releváns érdekelt felekkel, többek között a sport területén működő európai szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

b)

szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a releváns érdekelt felekkel, többek között a sport területén működő európai szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel;

| c) | a program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések;

| d) | egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása; |
| --- | --- |

d)

egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása;

| e) | az európai szakpolitikai eredményekkel és prioritásokkal, valamint a programmal kapcsolatos ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek. |
| --- | --- |

e)

az európai szakpolitikai eredményekkel és prioritásokkal, valamint a programmal kapcsolatos ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek.

V. FEJEZET

INKLÚZIÓ

INKLÚZIÓ

15. cikk

Inklúziós stratégia

A Bizottság ...[e rendelet hatálybalépésének napja után 6 hónappal]-ig kidolgozza a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételi arányának növelésére irányuló inklúziós intézkedések keretrendszerét, valamint az ilyen intézkedések végrehajtására vonatkozó iránymutatást. Az említett iránymutatást a program időtartama alatt szükség szerint aktualizálni kell. Az inklúziós intézkedések keretrendszere alapján, és különös figyelemmel a programhoz való hozzáféréssel kapcsolatos, tagállami kontextusban jelentkező sajátos kihívásokra, inklúziós cselekvési terveket kell kidolgozni, és azoknak a nemzeti irodák munkaprogramja szerves részét kell képezniük. A Bizottság rendszeresen nyomon követi az említett inklúziós cselekvési tervek végrehajtását.

16. cikk

Az inklúzióra irányuló pénzügyi támogató intézkedések

(1)   A Bizottság adott esetben biztosítja, hogy pénzügyi támogató intézkedések, beleértve az előfinanszírozást is, álljanak rendelkezésre a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételének elősegítése érdekében, különösen azok esetében, akiknek a részvétele pénzügyi okokból ütközik akadályba. A támogatási szintnek objektív kritériumokon kell alapulnia.

(2)   A kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek hozzáférésének javítása és a program zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság, amennyiben szükséges, kiigazítja – vagy engedélyezi a nemzeti irodák számára, hogy kiigazítsák – a program szerinti tanulási célú mobilitás támogatására irányuló vissza nem térítendő támogatásokat.

(3)   Az inklúzió elősegítésére vagy támogatására irányuló intézkedések költségei nem indokolhatják a program keretében benyújtott pályázat elutasítását.

VI. FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Költségvetés

(1)   A program végrehajtását szolgáló, a 2021 - 2027-es időszakra vonatkozó pénzügyi keretösszeg folyó áron 24 574 000 000 EUR.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeget az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet 5. cikkében előírt programspecifikus kiigazítás eredményeként meg kell növelni 2018-as állandó áron 1 700 000 000 EUR kiegészítő allokációval az említett rendelet II. mellékletében meghatározottak szerint.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg indikatív felosztása a következő:

| a) | 20 396 420 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 83 %-át teszi ki, az oktatás és képzés területén végrehajtandó, az 5 - 8. cikkben említett intézkedésekre, amely összeget a következőképpen kell allokálni:






  i. | legalább 7 057 161 320 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 34,6 %-át teszi ki, a felsőoktatás területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre; |
| --- | --- | --- |

a)

20 396 420 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 83 %-át teszi ki, az oktatás és képzés területén végrehajtandó, az 5 - 8. cikkben említett intézkedésekre, amely összeget a következőképpen kell allokálni:

i.

legalább 7 057 161 320 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 34,6 %-át teszi ki, a felsőoktatás területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre;

| ii. | legalább 4 385 230 300 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 21,5 %-át teszi ki, a szakképzés területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre; |
| --- | --- |

ii.

legalább 4 385 230 300 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 21,5 %-át teszi ki, a szakképzés területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre;

| iii. | legalább 3 100 255 840 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 15,2 %-át teszi ki, az iskolai oktatás területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre; |
| --- | --- |

iii.

legalább 3 100 255 840 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 15,2 %-át teszi ki, az iskolai oktatás területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre;

| iv. | legalább 1 182 992 360 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 5,8 %-át teszi ki, a felnőttoktatás területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre; |
| --- | --- |

iv.

legalább 1 182 992 360 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 5,8 %-át teszi ki, a felnőttoktatás területén végzett, az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett intézkedésekre és a 6. cikk a) pontjában említett intézkedésekre;

| v. | legalább 367 135 560 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 1,8 %-át teszi ki, a 8. cikkben említett Jean Monnet tevékenységekre; |
| --- | --- |

v.

legalább 367 135 560 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 1,8 %-át teszi ki, a 8. cikkben említett Jean Monnet tevékenységekre;

| vi. | legalább 3 467 391 400 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 17 %-át teszi ki, elsődlegesen közvetlenül irányított intézkedésekre, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk b), c) és d) pontjában és a 7. cikkben említett horizontális tevékenységekre; |
| --- | --- |

vi.

legalább 3 467 391 400 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 17 %-át teszi ki, elsődlegesen közvetlenül irányított intézkedésekre, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk b), c) és d) pontjában és a 7. cikkben említett horizontális tevékenységekre;

| vii. | 836 253 220 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 4,1 %-át teszi ki, a II. fejezetben említett intézkedések bármelyikének támogatására felhasználható rugalmassági mozgástér céljára; |
| --- | --- |

vii.

836 253 220 EUR, ami az e bekezdés a) pontjában meghatározott teljes összeg 4,1 %-át teszi ki, a II. fejezetben említett intézkedések bármelyikének támogatására felhasználható rugalmassági mozgástér céljára;

| b) | 2 531 122 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 10,3 %-át teszi ki, az ifjúság területén végrehajtandó, a 9., a 10. és a 11. cikkben említett intézkedésekre; |
| --- | --- |

b)

2 531 122 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 10,3 %-át teszi ki, az ifjúság területén végrehajtandó, a 9., a 10. és a 11. cikkben említett intézkedésekre;

| c) | 466 906 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 1,9 %-át teszi ki, a sport területén végrehajtandó, a 12., a 13. és a 14. cikkben említett intézkedésekre; és |
| --- | --- |

c)

466 906 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 1,9 %-át teszi ki, a sport területén végrehajtandó, a 12., a 13. és a 14. cikkben említett intézkedésekre; és

| d) | legalább 810 942 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 3,3 %-át teszi ki, a nemzeti irodák működési költségeihez való hozzájárulásként; |
| --- | --- |

d)

legalább 810 942 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 3,3 %-át teszi ki, a nemzeti irodák működési költségeihez való hozzájárulásként;

| e) | 368 610 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 1,5 %-át teszi ki, programtámogatásra. |
| --- | --- |

e)

368 610 000 EUR, ami az e cikk (1) bekezdésében meghatározott összeg 1,5 %-át teszi ki, programtámogatásra.

(4)   A (2) bekezdésben foglalt kiegészítő allokációt arányosan, a (3) bekezdésben meghatározott indikatív felosztásnak megfelelően kell végrehajtani.

(5)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott összegeken túl és a program nemzetközi dimenziójának előmozdítása érdekében a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz - Globális Európa - létrehozásáról, valamint a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, továbbá az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt (IPA III) létrehozó európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján további pénzügyi hozzájárulást kell rendelkezésre bocsátani az e rendelettel összhangban végrehajtott és irányított intézkedések támogatására. E hozzájárulást az említett eszközök létrehozásáról szóló rendeletekkel összhangban kell finanszírozni.

(6)   A nemzeti irodák által kezelendő forrásokat az érintett tagállambeli népesség és megélhetési költségek, a tagállamok fővárosai közötti távolság és a teljesítmény alapján kell szétosztani. A Bizottság a 22. cikkben említett munkaprogramban részletesebben meghatározza e kritériumokat és az azok alapjául szolgáló képleteket. E képleteknek amennyire lehetséges el kell kerülniük jelentős csökkentések egyik évről a másikra történő bekövetkeztét a tagállamok számára elkülönített éves költségvetésben, és minimálisra kell csökkenteniük az elkülönített pénzeszközök szintjét illetően a túlzott egyensúlyhiányt. A források hatékony és eredményes felhasználásának előmozdítása érdekében a pénzeszközöket teljesítmény alapján kell elkülöníteni. A teljesítmény mérésére szolgáló kritériumoknak a rendelkezésre álló legújabb adatokon kell alapulniuk.

(7)   Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott összegek felhasználhatók a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és adminisztratív segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, audit- és értékelési tevékenységekre, beleértve a szervezeti információtechnológiai rendszereket is.

(8)   A tagállamok számára megosztott irányítás keretében elkülönített források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átallást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az említettekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet) 26. cikkében meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül, vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

18. cikk

Az uniós finanszírozás formái és végrehajtási módszerek

(1)   A programot következetes módon, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani, vagy közvetett irányítással, az említett rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szerveken keresztül.

(2)   A program a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés formájában – nyújthat finanszírozást.

(3)   A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő pénzösszegek behajtásával kapcsolatos kockázatot, és azokat a költségvetési rendelet értelmében vett elegendő garanciának kell tekinteni. Az (EU) 2021/... rendelet (2) 37. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

VII. FEJEZET

A PROGRAMBAN VALÓ RÉSZVÉTEL

A PROGRAMBAN VALÓ RÉSZVÉTEL

19. cikk

A programhoz társult harmadik országok

(1)   A program nyitva áll a következő harmadik országok részvétele előtt:

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban;

| d) | egyéb harmadik országok, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:






  i. | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében; |
| --- | --- | --- |

d)

egyéb harmadik országok, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:

i.

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében;

| ii. | megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit; |
| --- | --- |

ii.

megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit;

| iii. | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a program tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a program tekintetében;

| iv. | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait. |
| --- | --- |

iv.

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait.

Az első albekezdés d) pontjának ii. alpontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek.

(2)   Az (1) bekezdésben felsorolt országok csak a program egészében vehetnek részt, és feltéve, hogy teljesítik az e rendelet által a tagállamok számára előírt valamennyi kötelezettséget.

20. cikk

A programhoz nem társult harmadik országok

Az Unió érdekeit szolgáló, kellően indokolt esetekben az 5‒7. cikkben, a 8. cikk a) és b) pontjában és a 9‒14. cikkben említett programintézkedések nyitva állnak a programhoz nem társult harmadik országok jogalanyainak részvétele előtt is.

21. cikk

A közvetlen és a közvetett irányításra vonatkozó szabályok

(1)   A program nyitva áll az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén aktív köz- és magánjogi jogalanyok részvétele előtt.

(2)   Mind közvetlen, mind közvetett irányítás keretében történő kiválasztások esetében a költségvetési rendelet 150. cikkének (3) bekezdésében előírt értékelőbizottság tagjai lehetnek külső szakértők is.

(3)   Azon közjogi jogalanyokat, valamint az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén működő intézményeket és szervezeteket, amelyek a megelőző két évben az éves bevételük több mint 50 %-át közforrásból kapták, úgy kell tekinteni, hogy rendelkeznek a szükséges pénzügyi, szakmai és adminisztratív kapacitással ahhoz, hogy a program keretében tevékenységeket végezzenek. Nem kell őket arra kötelezni, hogy további dokumentumokat nyújtsanak be e kapacitás igazolására.

(4)   A Bizottság kiírhat közös pályázati felhívásokat a programhoz nem társult harmadik országokkal vagy azok szervezeteivel és ügynökségeivel a projektek arányos társfinanszírozáson alapuló finanszírozása érdekében. A projektek a részt vevő finanszírozó szervezetek vagy ügynökségek által elfogadandó közös értékelési és kiválasztási eljárások keretében értékelhetők és választhatók ki, a költségvetési rendeletben meghatározott elvek betartásával.

VIII. FEJEZET

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

22. cikk

Munkaprogram

A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok útján kell végrehajtani. A munkaprogramoknak meg kell jelölniük az egyes intézkedésekre elkülönített összegeket, valamint a nemzeti iroda által irányítandó intézkedésekre szánt pénzeszközöknek a tagállamok és a programhoz társult harmadik országok közötti elosztását. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogad el munkaprogramokat. Ezen végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

23. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A 3. cikkben megállapított általános és egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért haladásra vonatkozó jelentéstételhez alkalmazandó mutatókat a II. melléklet határozza meg.

(2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén a program által elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletnek a mutatók tekintetében a program célkitűzéseivel összhangban történő, szükség szerinti módosítása céljából, és e rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.

(3)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a programvégrehajtás nyomon követésére és az értékelésre vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő szintű részletességgel gyűjtsék össze.

E célból az uniós források kedvezményezettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell előírni.

24. cikk

Értékelés

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy beépüljenek a döntéshozatali folyamatba.

(2)   Mihelyt elegendő információ áll rendelkezésre a program végrehajtásáról, de legkésőbb 2024. december 31-ig a Bizottságnak el kell végeznie a program időközi értékelését. Ezen időközi értékeléshez csatolni kell a 2014–2020-as program végleges értékelését, amely beépül az időközi értékelésbe. A program időközi értékelése során értékelni kell a program átfogó eredményességét és teljesítményét, többek között az új kezdeményezések, valamint az inklúziós és egyszerűsítési intézkedések megvalósítása tekintetében.

(3)   A X. fejezetben meghatározott követelmények és a nemzeti irodáknak a 27. cikkben meghatározott kötelezettségei sérelme nélkül a tagállamok 2024. május 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a program végrehajtásáról és hatásáról a saját területükön.

(4)   A Bizottság adott esetben és az időközi értékelés alapján jogalkotási javaslatot terjeszt elő e rendelet módosítására vonatkozóan.

(5)   A végrehajtási időszak végén, de legkésőbb 2031. december 31-ig a Bizottság elvégzi a program eredményeinek és hatásának végső értékelését.

(6)   A Bizottság az e cikk alapján elvégzett értékeléseit, beleértve az időközi értékelést is, észrevételei kíséretében továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

IX. FEJEZET

TÁJÉKOZTATÁS, KOMMUNIKÁCIÓ ÉS TERJESZTÉS

TÁJÉKOZTATÁS, KOMMUNIKÁCIÓ ÉS TERJESZTÉS

25. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és terjesztés

(1)   A nemzeti irodák a Bizottsággal együttműködésben egységes stratégiát dolgoznak ki a hatékony tájékoztatás, valamint a programon belül általuk irányított intézkedések keretében támogatott tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása tekintetében. A nemzeti irodák segítik a Bizottságot a programra és az eredményeire vonatkozó információk – köztük a nemzeti és uniós szinten irányított intézkedésekre és tevékenységekre vonatkozó információk – terjesztésével kapcsolatos általános feladata terén. A nemzeti irodák tájékoztatják a releváns célcsoportokat a saját országukban végrehajtott intézkedésekről és tevékenységekről.

(2)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az említett támogatások eredetét és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítják az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(3)   A program hatálya alá tartozó ágazatokon belül működő jogalanyoknak kommunikációs célra és a programmal kapcsolatos információk közlése és terjesztése céljából az „Erasmus+” elnevezést kell használniuk.

(4)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, a Program alapján végzett intézkedésekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan. A Bizottság biztosítja, hogy adott esetben a program eredményeit nyilvánosan elérhetővé tegyék és széles körben terjesszék annak érdekében, hogy előmozdítsák a legjobb gyakorlatok cseréjét az érdekelt felek és a program kedvezményezettjei között.

(5)   A program számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben megállapított célkitűzésekhez.

X. FEJEZET

IRÁNYÍTÁSI ÉS AUDITRENDSZER

IRÁNYÍTÁSI ÉS AUDITRENDSZER

26. cikk

Nemzeti hatóság

(1)   A tagállamok ...[egy hónappal e rendelet hatálybalépésének napja után]-ig az állandó képviseletük által átadott hivatalos értesítés útján értesítik a Bizottságot azon személyről vagy személyekről, aki(ke)t jogilag felhatalmaztak arra, hogy nevükben mint nemzeti hatóság eljárjon(janak) e rendelet alkalmazásában. Amennyiben egy nemzeti hatóságot a program időtartama alatt felváltanak, az érintett tagállam erről ugyanezen eljárásnak megfelelően haladéktalanul értesíti a Bizottságot.

(2)   A tagállamok minden szükséges és megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy eltávolítsák a program megfelelő működésének jogi és igazgatási akadályait, így megteszik – amennyiben lehetséges – a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése során nehézségeket okozó kérdések megoldását célzó intézkedéseket is.

(3)   A nemzeti hatóság ... [három hónappal e rendelet hatálybalépésének napja után]-ig a program időtartamára kijelöl egy nemzeti irodát. A nemzeti hatóság minisztériumot nem jelölhet ki nemzeti irodának. A nemzeti hatóságok egynél több nemzeti irodát is kijelölhetnek. Azon esetekben, amikor egynél több nemzeti iroda van, a tagállamok megfelelő mechanizmust hoznak létre a program nemzeti szintű végrehajtása irányításának koordinálására, különösen a program koherens és költséghatékony végrehajtása és a Bizottsággal e tekintetben való hatékony kapcsolattartás biztosítása céljából, valamint a pénzeszközök nemzeti irodák közötti esetleges átcsoportosításának megkönnyítése céljából, lehetővé téve ezáltal a rugalmasságot és a tagállamok részére elkülönített pénzeszközök jobb felhasználását. Minden egyes tagállam meghatározza, miként szervezi meg a nemzeti hatósága és a nemzeti irodája közötti kapcsolatot, beleértve az olyan feladatokat is, mint például a nemzeti iroda munkaprogramjának létrehozása. A nemzeti hatóság egy megfelelő előzetes megfelelőségi értékelést nyújt be a Bizottságnak arról, hogy a nemzeti iroda megfelel a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontja v. vagy vi. alpontjának és 154. cikke (1)–(5) bekezdésének, valamint a nemzeti irodák belsőkontroll-előírásaira vonatkozó uniós követelményeknek és a program vissza nem térítendő támogatásra szánt pénzeszközeinek kezelésére vonatkozó szabályoknak.

(4)   A nemzeti hatóság kijelöli a 29. cikkben említett független auditszervezetet.

(5)   A nemzeti hatóságnak az előzetes megfelelőségi értékelését saját kontrolljaira és auditjaira, vagy a 29. cikkben említett független auditszervezet által végzett kontrollokra és auditokra kell alapoznia. Amennyiben a programhoz kijelölt nemzeti iroda ugyanaz, mint a 2014–2020-as programhoz kijelölt nemzeti iroda, az előzetes megfelelőségi értékelést – hacsak az ettől való eltérés nem indokolt – azon követelményekre kell korlátozni, amelyek újak, és a programra jellemzőek.

(6)   Abban az esetben, ha a Bizottság az előzetes megfelelőségi értékelés elemzése alapján elutasítja a nemzeti iroda kijelölését, vagy ha a nemzeti iroda nem felel meg a Bizottság által meghatározott minimumkövetelményeknek, a nemzeti hatóságnak biztosítania kell a szükséges korrekciós lépések megtételét annak érdekében, hogy a nemzeti iroda megfeleljen a minimumkövetelményeknek, vagy egy másik nemzeti irodát kell kijelölnie.

(7)   A nemzeti hatóság nemzeti szinten nyomon követi és felügyeli a program irányítását. Kellő időben tájékoztatja a Bizottságot és konzultál vele, mielőtt olyan döntést hoz, amely jelentős hatást gyakorolhat a program irányítására, különösen a nemzeti irodája tekintetében.

(8)   A nemzeti hatóság megfelelő társfinanszírozást nyújt a nemzeti irodájának működéséhez annak biztosítására, hogy a programot az alkalmazandó uniós szabályoknak megfelelően irányítsák.

(9)   A nemzeti iroda éves vezetői nyilatkozata, az erről adott független auditvélemény, valamint a nemzeti iroda megfelelésének és teljesítményének a Bizottság általi elemzése alapján a nemzeti hatóság minden évben tájékoztatást ad a Bizottságnak a programmal kapcsolatos nyomonkövetési és felügyeleti tevékenységeiről.

(10)   A nemzeti hatóságnak felelősséget kell vállalnia a Bizottság által a program keretében a nemzeti irodának átcsoportosított uniós pénzeszközök megfelelő irányításáért.

(11)   A nemzeti irodának tulajdonítható bármely szabálytalanság, gondatlanság vagy csalás, illetve a nemzeti iroda részéről elkövetett bármely súlyos hiba vagy nem megfelelő teljesítmény esetében, amennyiben ez a Bizottság részéről követelésekhez vezet a nemzeti irodával szemben, a nemzeti hatóságnak meg kell térítenie a Bizottságnak a vissza nem szerzett pénzösszegeket.

(12)   A (11) bekezdésben említett körülmények között a nemzeti hatóság a saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére visszavonhatja a nemzeti iroda megbízatását. Amennyiben a nemzeti hatóság bármely egyéb alapos okból kívánja visszavonni a megbízatást, a visszavonásról a nemzeti iroda megbízatása megszüntetésének tervezett időpontja előtt legalább hat hónappal értesítenie kell a Bizottságot. Ilyen esetekben a nemzeti hatóság és a Bizottság hivatalosan megállapodik konkrét és ütemezett átmeneti intézkedésekről.

(13)   A (12) bekezdésben említett megbízatás visszavonása esetén a nemzeti hatóságnak el kell végeznie a szükséges ellenőrzéseket azon nemzeti irodára bízott uniós pénzeszközök tekintetében, amelynek megbízatását visszavonták, és biztosítania kell, hogy e pénzeszközök, valamint a program irányításához szükséges valamennyi dokumentum és irányítási eszköz akadálymentes módon kerüljön átadásra az új nemzeti irodának. A nemzeti hatóságnak biztosítania kell azon nemzeti iroda számára, amelynek megbízatását visszavonták, a szükséges pénzügyi támogatást ahhoz, hogy folytathassa a program kedvezményezettjeivel és a Bizottsággal szemben fennálló szerződéses kötelezettségeinek teljesítését e kötelezettségeknek az új nemzeti irodának történő átadásáig.

(14)   A nemzeti hatóság – a Bizottság kérésére – kijelöli azon intézményeket vagy szervezeteket, vagy az ilyen intézmények és szervezetek azon típusait, amelyek saját területükön jogosultaknak tekintendők egyedi programintézkedésekben való részvételre.

27. cikk

Nemzeti iroda

(1)   A nemzeti iroda:

| a) | jogi személyiséggel rendelkezik, vagy egy jogi személyiséggel rendelkező jogalany részét képezi, és irányadó rá az érintett tagállam joga; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkezik, vagy egy jogi személyiséggel rendelkező jogalany részét képezi, és irányadó rá az érintett tagállam joga;

| b) | megfelelő irányítási kapacitással, személyzettel és infrastruktúrával rendelkezik feladatainak kielégítő ellátásához, biztosítva a program hatékony és eredményes irányítását, valamint az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást; |
| --- | --- |

b)

megfelelő irányítási kapacitással, személyzettel és infrastruktúrával rendelkezik feladatainak kielégítő ellátásához, biztosítva a program hatékony és eredményes irányítását, valamint az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást;

| c) | rendelkezik az uniós szinten megállapított igazgatási, szerződéses és pénzügyi irányítási szabályok alkalmazásához szükséges működési és jogi eszközökkel; |
| --- | --- |

c)

rendelkezik az uniós szinten megállapított igazgatási, szerződéses és pénzügyi irányítási szabályok alkalmazásához szükséges működési és jogi eszközökkel;

| d) | megfelelő, lehetőség szerint egy közjogi hatóság által kibocsátott pénzügyi garanciákat nyújt, amelyek megfelelnek az uniós pénzeszközök azon szintjének, amelynek kezelésére felkérik. |
| --- | --- |

d)

megfelelő, lehetőség szerint egy közjogi hatóság által kibocsátott pénzügyi garanciákat nyújt, amelyek megfelelnek az uniós pénzeszközök azon szintjének, amelynek kezelésére felkérik.

(2)   A nemzeti iroda felelős az e rendelet 22. cikkében említett munkaprogramban meghatározott, általa irányított intézkedésekhez kapcsolódó projektek életciklusai valamennyi szakaszának irányításáért a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban.

(3)   A nemzeti irodának a program valamennyi ágazatára vonatkozóan rendelkeznie kell a szükséges szakértelemmel. Amennyiben egy tagállam vagy a programhoz társult valamely harmadik ország egynél több nemzeti irodával rendelkezik, ezen nemzeti irodáknak együttesen kell rendelkezniük a program valamennyi ágazatára vonatkozóan a szükséges szakértelemmel.

(4)   A nemzeti iroda a Bizottság által az érintett programintézkedés tekintetében meghatározott támogatási megállapodás útján bocsát ki vissza nem térítendő támogatást a költségvetési rendelet 2. cikkének 5. pontja értelmében vett kedvezményezetteknek.

(5)   A nemzeti iroda évente jelentést tesz a nemzeti hatóságának és a Bizottságnak a költségvetési rendelet 155. cikkével összhangban. A nemzeti iroda felelős a Bizottság által az éves vezetői nyilatkozat és az erről szóló független auditvélemény elemzését követően kibocsátott észrevételek végrehajtásáért.

(6)   A nemzeti iroda a nemzeti hatóság és a Bizottság előzetes írásos engedélye nélkül nem ruházhat harmadik félre a programmal vagy a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos olyan feladatot, amelyet ráruháztak. A harmadik felekre ruházott feladatokért kizárólag a nemzeti iroda felel.

(7)   Amennyiben egy nemzeti iroda megbízatását visszavonják, e nemzeti iroda jogilag felelős marad a program kedvezményezettjeivel és a Bizottsággal szemben fennálló szerződéses kötelezettségeinek teljesítéséért e kötelezettségeknek az új nemzeti irodának történő átadásáig.

(8)   A nemzeti iroda feladata a 2014–2020-as programhoz kapcsolódó, a program kezdetekor még folyamatban lévő pénzügyi megállapodások kezelése és felszámolása.

28. cikk

Európai Bizottság

(1)   A 26. cikk (3) bekezdésében említett, a nemzeti irodákra vonatkozó megfelelőségi követelmények alapján a Bizottság felülvizsgálja - különösen a nemzeti hatóság által a számára nyújtott előzetes megfelelőségi értékelés alapján - a nemzeti irányítási és kontrollrendszereket, a nemzeti iroda éves vezetői nyilatkozatát és a független auditszervezet arról szóló véleményét, kellő figyelmet fordítva a nemzeti hatóság által a program vonatkozásában végzett nyomonkövetési és felügyeleti tevékenységekről nyújtott éves tájékoztatásra.

(2)   A 26. cikk (3) bekezdésében említett előzetes megfelelőségi értékelésnek a nemzeti hatóságtól való beérkezését követő két hónapon belül a Bizottság elfogadja, feltételesen elfogadja vagy elutasítja a nemzeti iroda kijelölését. A Bizottság nem lép szerződéses kapcsolatba a nemzeti irodával, amíg nem fogadja el az előzetes megfelelőségi értékelést. Feltételes elfogadás esetén a Bizottság arányos óvintézkedéseket alkalmazhat a nemzeti irodával fennálló szerződéses viszonyát illetően.

(3)   A Bizottság minden évben a nemzeti iroda rendelkezésére bocsátja a program következő pénzeszközeit:

| a) | az érintett tagállamban azon programintézkedéseket szolgáló vissza nem térítendő támogatásra szánt pénzeszközök, amelyek irányításával a nemzeti irodát bízták meg; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamban azon programintézkedéseket szolgáló vissza nem térítendő támogatásra szánt pénzeszközök, amelyek irányításával a nemzeti irodát bízták meg;

| b) | pénzügyi hozzájárulás a nemzeti iroda programirányítási feladatainak támogatására, amely hozzájárulást a nemzeti irodára bízott, vissza nem térítendő támogatásra szánt uniós pénzeszközök összege alapján határozzák meg; |
| --- | --- |

b)

pénzügyi hozzájárulás a nemzeti iroda programirányítási feladatainak támogatására, amely hozzájárulást a nemzeti irodára bízott, vissza nem térítendő támogatásra szánt uniós pénzeszközök összege alapján határozzák meg;

| c) | adott esetben kiegészítő pénzeszközök a 7. cikk d) pontja, a 11. cikk d) pontja és a 14. cikk c) pontja szerinti intézkedésekhez. |
| --- | --- |

c)

adott esetben kiegészítő pénzeszközök a 7. cikk d) pontja, a 11. cikk d) pontja és a 14. cikk c) pontja szerinti intézkedésekhez.

(4)   A Bizottság meghatározza a nemzeti iroda munkaprogramjára vonatkozó követelményeket. A Bizottság addig nem bocsátja a nemzeti iroda rendelkezésére a program pénzeszközeit, amíg a Bizottság hivatalosan jóvá nem hagyta a nemzeti iroda munkaprogramját.

(5)   Az éves vezetői nyilatkozat és a független auditszervezet erről szóló véleményének értékelése után a Bizottság megküldi az ezekre vonatkozó véleményét és észrevételeit a nemzeti irodának és a nemzeti hatóságnak.

(6)   Abban az esetben, ha a Bizottság nem tudja elfogadni az éves vezetői nyilatkozatot vagy az erről szóló független auditvéleményt, vagy a Bizottság észrevételeinek a nemzeti iroda általi nem kielégítő végrehajtása esetében a Bizottság végrehajthat bármely, a költségvetési rendelet 131. cikkével összhangban az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges elővigyázatossági és korrekciós intézkedést.

(7)   A Bizottság a nemzeti irodákkal együttműködésben biztosítja, hogy a program végrehajtására bevezetett eljárások következetesek és egyszerűek legyenek, és hogy a tájékoztatás magas színvonalú legyen. E tekintetben a nemzeti irodák hálózatának részvételével rendszeres üléseket kell szervezni a program valamennyi tagállamban és a programhoz társult valamennyi harmadik országban történő következetes végrehajtásának biztosítására.

(8)   A Bizottság biztosítja, hogy a program 3. cikkben megállapított célkitűzéseinek – különösen közvetett irányítás révén történő – megvalósításához szükséges információtechnológiai rendszereket megfelelően és időben és oly módon fejlesszék ki, hogy könnyű hozzáférést nyújtsanak, és felhasználóbarátak legyenek. A programnak támogatnia kell az ilyen információtechnológiai rendszerek fejlesztését, működtetését és karbantartását.

29. cikk

Független auditszervezet

(1)   A független auditszervezet auditvéleményt bocsát ki a költségvetési rendelet 155. cikkének (1) bekezdésében említett éves vezetői nyilatkozatról. Ez képezi a költségvetési rendelet 127. cikke értelmében vett általános megbízhatóság alapját.

(2)   A független auditszervezet:

| a) | rendelkezik a közszektorbeli auditok elvégzéséhez szükséges szakmai kompetenciákkal; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a közszektorbeli auditok elvégzéséhez szükséges szakmai kompetenciákkal;

| b) | biztosítja, hogy auditjai során figyelembe vegyék a nemzetközileg elfogadott audit-standardokat; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy auditjai során figyelembe vegyék a nemzetközileg elfogadott audit-standardokat;

| c) | nem lehet összeférhetetlenségi helyzetben azzal a jogalannyal, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi; így különösen a független auditszervezetnek a funkciói tekintetében függetlennek kell lennie azon jogalanytól, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi. |
| --- | --- |

c)

nem lehet összeférhetetlenségi helyzetben azzal a jogalannyal, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi; így különösen a független auditszervezetnek a funkciói tekintetében függetlennek kell lennie azon jogalanytól, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi.

(3)   A független auditszervezetnek teljes hozzáférést kell adnia a Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék részére valamennyi olyan dokumentumhoz és jelentéshez, amely alátámasztja a nemzeti iroda éves vezetői nyilatkozatáról általa kibocsátott auditvéleményt.

30. cikk

Az ellenőrző rendszerre vonatkozó alapelvek

(1)   A Bizottság – csalás, korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanság észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal – megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek.

(2)   A Bizottság felel a felügyeleti ellenőrzésekért a nemzeti irodák által irányított programintézkedések és -tevékenységek tekintetében. A Bizottság meghatározza a nemzeti iroda és a független auditszervezet által végzett ellenőrzésekre vonatkozó minimumkövetelményeket.

(3)   A nemzeti iroda felel a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjeinek elsődleges ellenőrzéséért a 22. cikk (2) bekezdésében említett munkaprogramokban meghatározott, általa irányított intézkedések tekintetében. Ezen ellenőrzéseknek megalapozott bizonyosságot kell szolgáltatniuk arra vonatkozóan, hogy az odaítélt vissza nem térítendő támogatásokat rendeltetésszerűen és az alkalmazandó uniós szabályoknak megfelelően használják fel.

(4)   A program nemzeti irodáknak átadott pénzeszközei tekintetében a Bizottság biztosítja - az egységes ellenőrzés elve alapján és kockázatalapú elemzést folytatva - ellenőrzéseinek megfelelő koordinációját a nemzeti hatóságokkal és a nemzeti irodákkal. Ez a bekezdés nem alkalmazandó az OLAF által végzett vizsgálatokra.

31. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz útján részt vesz a programban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározottak szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

XI. FEJEZET

KIEGÉSZÍTŐ JELLEG

KIEGÉSZÍTŐ JELLEG

32. cikk

Kumulatív és alternatív finanszírozás

(1)   A programot úgy kell végrehajtani, hogy biztosított legyen az egyéb releváns uniós szakpolitikákkal, programokkal és alapokkal való általános összhangja és kiegészítő jellege, így különösen az oktatással és képzéssel, a kultúrával és a médiával, az ifjúsággal és szolidaritással, a foglalkoztatással és társadalmi inklúzióval, a kutatással és innovációval, az iparral és vállalkozásokkal, a digitális szakpolitikával, a mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel, a környezetvédelemmel és éghajlat-politikával, a kohézióval, a regionális politikával, a migrációval, a biztonsággal, valamint a nemzetközi együttműködéssel és fejlesztéssel kapcsolatos szakpolitikákkal, programokkal és alapokkal.

(2)   Valamely intézkedés, amely a program keretében hozzájárulásban részesült, más uniós programból is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazon költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott vonatkozó hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(3)   A projektpályázatok - a 2021 - 2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban - támogatásban részesülhetnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy az Európai Szociális Alap Pluszból, amennyiben e program keretében kiválósági pecsétet ítéltek oda számukra annak köszönhetően, hogy megfelelnek a következő kumulatív feltételeknek:

| a) | értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és

| c) | költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében.

XII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

33. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 3. és a 23. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a program időtartamára szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. és a 23. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 3. és a 23. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

34. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   A bizottság egyedi formációkban is ülésezhet, hogy ágazati kérdésekkel foglalkozzon. Adott esetben, a bizottság eljárási szabályaival összhangban és eseti alapon külső szakértőket – beleértve a szociális partnerek képviselőit – lehet meghívni, hogy az üléseken megfigyelőként részt vegyenek.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

35. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1288/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti.

36. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az 1288/2013/EU rendelet alapján megkezdett intézkedések folytatását vagy módosítását, amely utóbbi rendelet továbbra is alkalmazandó az említett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   A program pénzügyi keretösszegéből a program és az 1288/2013/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtási kiadások is fedezhetők.

(3)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban és az említett rendelet 193. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, a finanszírozási határozatban meghatározott, kellően indokolt esetekben az e rendelet alapján támogatott tevékenységek, illetve a 2021-ben felmerült mögöttes költségek 2021. január 1-jétől támogathatónak tekinthetők még akkor is, ha a vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat benyújtása előtt hajtották végre ezen tevékenységeket, illetve merültek fel ezen költségek. A 2021-es pénzügyi évre szóló vissza nem térítendő működési támogatásokra vonatkozó támogatási megállapodásokat kivételesen a kedvezményezett pénzügyi évének kezdetétől számított hat hónapon belül is alá lehet írni.

(4)   Szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni uniós költségvetésbe a 17. cikk (7) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére a 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedések és tevékenységek irányításának lehetővé tétele érdekében.

(5)   A tagállamok biztosítják - nemzeti szinten - a 2014‒2020-as program keretében végrehajtott és a program keretében végrehajtandó intézkedések közötti zökkenőmentes átmenetet.

37. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...-ban/-ben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 194. o.

1

(2)  HL C 168., 2019.5.16., 49. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. március 28-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. április 13-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C 428., 2017.12.13., 10. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

5

(6)  HL C 252., 2018.7.18., 31. o.

6

(7)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

7

(8)  A Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

8

(9)  HL C 456., 2018.12.18., 1. o.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L ..., ..., ... o.).

10

(1)  Az ST 7064/2020 (2018/0224(COD)) dokumentumban szereplő rendelet száma.

1

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2006. december 18.) a Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról: az európai mobilitásminőségi charta (HL L 394., 2006.12.30., 5. o.).

11

(12)  A Tanács ajánlása (2011. június 28.) – Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése (HL C 199., 2011.7.7., 1. o.).

12

(13)  A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

13

(14)  A Tanács ajánlása (2018. március 15.) a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről (HL C 153.,2018.5.2., 1. o.).

14

(15)  A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

15

(16)  A Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.).

16

(17)  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

17

(18)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

18

(19)  HL C 444. I, 2020.12.22., 1. o.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

20

(21)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

21

(22)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

22

(23)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

25

(26)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

26

(27)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

27

(28)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

29

(30)  Különösen a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszere (Europass); az európai képesítési keretrendszer (EQF); a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete (EQAVET); az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET); az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS); az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartás (EQAR); az Európai Felsőoktatási Minőségbiztosítási Szövetség (ENQA); a Nemzeti Információs Központok Európai Hálózata és a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok az Európai Unióban, valamint a Euroguidance hálózat.

30

(2)  Az ST 7064/2020 (2018/0224(COD)) dokumentumban szereplő rendelet száma.

2

---

I. MELLÉKLET

A II., A III. ÉS A IV. FEJEZETBEN MEGHATÁROZOTT INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

1.   FŐ INTÉZKEDÉS – TANULÁSI CÉLÚ MOBILITÁS

| 1.1. | Tanulási célú mobilitás: rövid vagy hosszú távú, csoportos vagy egyéni mobilitás különböző tematikus területeken vagy tanulmányi tárgyakat illetően, beleértve az olyan jövőorientált területeket, mint például a digitális terület, az éghajlatváltozás, a tiszta energia és a mesterséges intelligencia; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ifjúsági részvételi tevékenységek: olyan tevékenységek, amelyek célja segíteni a fiatalokat abban, hogy szerepet vállaljanak a civil társadalomban, és megtanuljanak részt venni abban, felhívni a figyelmet a közös európai értékekre, valamint előmozdítani a fiatalok és a döntéshozók közötti párbeszédet helyi, regionális, nemzeti és európai szinten; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | DiscoverEU: olyan erős tanulási komponenssel és inkluzív dimenzióval rendelkező, informális és nemformális oktatási tevékenység, amelynek lényege a tanulási tapasztalatszerzés és az Európa-szerte tett utazás az Unióhoz tartozás érzésének előmozdítása és a résztvevők számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy felfedezzék Európa kulturális és nyelvi sokszínűségét. |
| --- | --- |

1.3.

2.   FŐ INTÉZKEDÉS – SZERVEZETEK ÉS INTÉZMÉNYEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS

| 2.1. | Együttműködésre irányuló partnerségek: különböző országok szervezetei és intézményei által közösen folytatott különféle együttműködési tevékenységek, különösen amelyek célja új elképzelések és gyakorlatok cseréje és fejlesztése, gyakorlatok és módszerek megosztása és ütköztetése, valamint hálózati partnerek kialakítása és megerősítése. Ezen intézkedés magában foglal olyan kisléptékű partnerségeket is, amelyek kifejezetten arra irányulnak, hogy elősegítsék a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférést alacsonyabb támogatási összegeket igénylő, rövidebb időtartamú és egyszerűbb adminisztratív követelményekkel járó tevékenységek révén; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kiválósági partnerségek: olyan különféle partnerségi projektek, valamint oktatási és képzési intézmények és szolgáltatók olyan hálózatai, amelyek célja a kiválóság és a megerősített nemzetközi dimenzió előmozdítása, valamint olyan hosszú távú stratégiák kialakítása, amelyek az oktatás és képzés valamennyi területén a minőség rendszerszintű javítására irányulnak, különösen közösen kidolgozott innovatív gyakorlatok és pedagógiai elképzelések, magas szintű integrált mobilitás és az interdiszciplinaritásra helyezett erős hangsúly révén, nevezetesen a következők:






  2.2.1. | felsőoktatási intézmények közötti szövetségek (Európai Egyetemek), amelyek közös, hosszú távú stratégiákat dolgoznak ki a magas színvonalú oktatásra, kutatásra és innovációra, valamint a társadalmi szolgáltatásokra vonatkozóan, közös vízió és közös értékek, magas szintű mobilitás, valamint az interdiszciplinaritásra helyezett erős hangsúly és a különböző országokban elérhető modulokat ötvöző nyitott tanulási programok alapján; |
| --- | --- | --- |

2.2.

2.2.1.

felsőoktatási intézmények közötti szövetségek (Európai Egyetemek), amelyek közös, hosszú távú stratégiákat dolgoznak ki a magas színvonalú oktatásra, kutatásra és innovációra, valamint a társadalmi szolgáltatásokra vonatkozóan, közös vízió és közös értékek, magas szintű mobilitás, valamint az interdiszciplinaritásra helyezett erős hangsúly és a különböző országokban elérhető modulokat ötvöző nyitott tanulási programok alapján;

| 2.2.2. | szakképzést nyújtó szolgáltatók közötti partnerségek (szakképzési kiválósági központok platformjai), amelyek a fenntartható növekedésre, az innovációra és versenyképességre irányuló, helyi és regionális szintű stratégiák szerves részét képezik, és amelyek közösen dolgoznak a jelenlegi és a jövőben felmerülő ágazati készségigényeknek való megfelelést középpontba helyező, magas színvonalú, transznacionális szakképzési programokon; |
| --- | --- |

2.2.2.

szakképzést nyújtó szolgáltatók közötti partnerségek (szakképzési kiválósági központok platformjai), amelyek a fenntartható növekedésre, az innovációra és versenyképességre irányuló, helyi és regionális szintű stratégiák szerves részét képezik, és amelyek közösen dolgoznak a jelenlegi és a jövőben felmerülő ágazati készségigényeknek való megfelelést középpontba helyező, magas színvonalú, transznacionális szakképzési programokon;

| 2.2.3. | az Európában és a világ más országaiban székhellyel rendelkező felsőoktatási intézmények által kínált integrált tanulmányi programok (Erasmus Mundus közös mesterképzések), amelyek előmozdítják a felsőoktatás kiválóságát és világszerte történő nemzetköziesítését; |
| --- | --- |

2.2.3.

az Európában és a világ más országaiban székhellyel rendelkező felsőoktatási intézmények által kínált integrált tanulmányi programok (Erasmus Mundus közös mesterképzések), amelyek előmozdítják a felsőoktatás kiválóságát és világszerte történő nemzetköziesítését;

A 2.2-es pontban említett intézkedés partnerségi projekteket és szövetségeket is támogathat a kiválóság előmozdítása érdekében az iskolai oktatás és a felnőttoktatás területén.

| 2.3. | Innovációs partnerségek: partnerségek az oktatás és képzés, valamint az ifjúság területén innovatív gyakorlatok kialakítása céljából, nevezetesen:






  2.3.1. | szövetségek: stratégiai együttműködés az oktatás és képzés területén, valamint az üzleti életben és a kutatásban aktív kulcsszereplők között, ami előmozdítja az oktatási és képzési rendszerek innovációját és modernizációját; |
| --- | --- | --- |

2.3.

2.3.1.

szövetségek: stratégiai együttműködés az oktatás és képzés területén, valamint az üzleti életben és a kutatásban aktív kulcsszereplők között, ami előmozdítja az oktatási és képzési rendszerek innovációját és modernizációját;

| 2.3.2. | projektek, amelyek előmozdítják az innovációt, a kreativitást, az e-részvételt és a társadalmilag felelős vállalkozást az oktatás és képzés, valamint az ifjúság területén; |
| --- | --- |

2.3.2.

projektek, amelyek előmozdítják az innovációt, a kreativitást, az e-részvételt és a társadalmilag felelős vállalkozást az oktatás és képzés, valamint az ifjúság területén;

| 2.4. | Nonprofit sportesemények: egyetlen vagy egyszerre több országban tartott események, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet a sport különböző területeken – így például a társadalmi inklúzió, az esélyegyenlőség és az egészségfejlesztő testmozgás területén – betöltött szerepére; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az oktatás és képzés, valamint az ifjúság területén folytatott virtuális együttműködést szolgáló online platformok és eszközök. |
| --- | --- |

2.5.

3.   FŐ INTÉZKEDÉS – A SZAKPOLITIKAI FEJLESZTÉSHEZ ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| 3.1. | Általános és ágazati uniós szakpolitikai menetrendek kidolgozása és végrehajtása, ami különféle olyan tevékenységekből áll, amelyek inspirálni és támogatni törekednek szakpolitikákat és stratégiákat az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén, beleértve a különböző oktatási ágazatokra, az ifjúságra és a sportra vonatkozó európai szakpolitikai menetrendeket és stratégiákat, köztük az európai szintű szakpolitikai együttműködést támogató tevékenységeket is. Ezen intézkedés magában foglalja az európai szintű szakpolitikai kísérletezés támogatását, a különböző tematikus területeken felmerülő kihívások kezelését célzó tevékenységek támogatását, valamint az ismeretgyűjtés – többek között felmérések és tanulmányok – támogatását is; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A kompetenciák, készségek és képesítések minőségét, átláthatóságát és elismerését előmozdító uniós eszközök és intézkedések támogatása, beleértve a következőket célzó tevékenységeket: a kreditátvitel megkönnyítése, a minőségbiztosítás előmozdítása, a nemformális és az informális tanulás eredményei érvényesítésének előmozdítása, beleértve a készségmenedzsmentet és tanácsadást is, valamint az átláthatóság és az elismerés területén a tapasztalatcseréket elősegítő releváns szervek, hálózatok és eszközök támogatása; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területén szakpolitikai párbeszéd, valamint együttműködés a releváns érdekelt felekkel, beleértve a tevékenységek széles körét, így például a konferenciákat és más típusú eseményeket, a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés támogatását, valamint az uniós ifjúsági párbeszéd, az uniós szintű hálózatok és az általános uniós érdeket szolgáló európai szervezetek működésének a támogatását; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A program magas színvonalú és inkluzív végrehajtásához hozzájáruló intézkedések, köztük olyan tevékenységek és szervek támogatása, mint például kutatóközpontok, információs hálózatok, valamint képzési és együttműködési tevékenységek, amelyek javítják a program végrehajtását, növelik a nemzeti irodák kapacitását, és fokozzák a stratégiai végrehajtást, továbbá kihasználják az Erasmus+ program korábbi résztvevőiben és más véleményformálókban mint pozitív példákban rejlő potenciált; |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Egyéb uniós eszközökkel való együttműködés és egyéb uniós szakpolitikák támogatása, beleértve az egyéb uniós és nemzeti eszközökkel való szinergiák és komplementaritás előmozdítására és az ilyen eszközöket végrehajtó struktúrákkal való együttműködés előmozdítására irányuló tevékenységek támogatását; |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő tevékenységek, amelyek célja a polgárok és szervezetek tájékoztatása a programról, valamint az oktatás és képzés, az ifjúság és a sport területére vonatkozó uniós szakpolitikákról. |
| --- | --- |

3.6.

4.   JEAN MONNET TEVÉKENYSÉGEK

| 4.1. | A felsőoktatás területére vonatkozó Jean Monnet tevékenység: a felsőoktatási intézmények támogatása az Unión belül és kívül a Jean Monnet modulokon, tanszékeken és kiválósági központokon keresztül, valamint a Jean Monnet projekteken és hálózatépítési tevékenységeken keresztül; |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az oktatás és képzés más területeire vonatkozó Jean Monnet tevékenység: olyan tevékenységek, amelyek célja előmozdítani az uniós kérdésekkel kapcsolatos tudást az oktatási és képzési intézményekben, így például az iskolákban és a szakképzési intézményekben; |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A 8. cikk c) pontjában említett kijelölt intézményeknek nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

4.3.

---

II. MELLÉKLET

MUTATÓK

A mért mennyiségi mutatókat adott esetben ország, nem, valamint intézkedés- és tevékenységtípus szerinti bontásban kell megadni.

1.   A nyomon követés tárgyát képező területek

| — | Részvétel a tanulási célú mobilitásban; |
| --- | --- |

—

Részvétel a tanulási célú mobilitásban;

| — | Megerősített európai és nemzetközi dimenzióval rendelkező szervezetek és intézmények; |
| --- | --- |

—

Megerősített európai és nemzetközi dimenzióval rendelkező szervezetek és intézmények;

2.   A mérés tárgyát képező elemek

| 2.1. | 1. fő intézkedés – Tanulási célú mobilitás:






  2.1.1. | Az 1. fő intézkedés keretében a tanulási célú mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységekben résztvevők száma; |
| --- | --- | --- |

2.1.

2.1.1.

Az 1. fő intézkedés keretében a tanulási célú mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységekben résztvevők száma;

| 2.1.2. | Az 1. fő intézkedés keretében a programban részt vevő szervezetek és intézmények száma; |
| --- | --- |

2.1.2.

Az 1. fő intézkedés keretében a programban részt vevő szervezetek és intézmények száma;

| 2.1.3. | Az 1. fő intézkedés keretében a virtuális tanuláshoz kapcsolódó tevékenységekben résztvevők száma; |
| --- | --- |

2.1.3.

Az 1. fő intézkedés keretében a virtuális tanuláshoz kapcsolódó tevékenységekben résztvevők száma;

| 2.1.4. | Azon résztvevők aránya, akik úgy vélik, hasznukra vált az 1. fő intézkedés keretében a tanulási célú mobilitási tevékenységekben való részvétel; |
| --- | --- |

2.1.4.

Azon résztvevők aránya, akik úgy vélik, hasznukra vált az 1. fő intézkedés keretében a tanulási célú mobilitási tevékenységekben való részvétel;

| 2.1.5. | Azon résztvevők aránya, akik úgy vélik, erősödött bennük az európai összetartozás érzése, miután részt vettek az 1. fő intézkedés keretében folytatott tevékenységekben; |
| --- | --- |

2.1.5.

Azon résztvevők aránya, akik úgy vélik, erősödött bennük az európai összetartozás érzése, miután részt vettek az 1. fő intézkedés keretében folytatott tevékenységekben;

| 2.2. | 2. fő intézkedés – Szervezetek és intézmények közötti együttműködés:






  2.2.1. | A 2. fő intézkedés keretében a programban részt vevő szervezetek és intézmények száma; |
| --- | --- | --- |

2.2.

2.2.1.

A 2. fő intézkedés keretében a programban részt vevő szervezetek és intézmények száma;

| 2.2.2. | Azon szervezetek és intézmények aránya, amelyek úgy vélik, a 2. fő intézkedésben való részvételük eredményeképpen magas színvonalú gyakorlatokat alakítottak ki; |
| --- | --- |

2.2.2.

Azon szervezetek és intézmények aránya, amelyek úgy vélik, a 2. fő intézkedésben való részvételük eredményeképpen magas színvonalú gyakorlatokat alakítottak ki;

| 2.2.3. | A 2. fő intézkedés keretében támogatott virtuális együttműködési platformok felhasználóinak száma; |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2. fő intézkedés keretében támogatott virtuális együttműködési platformok felhasználóinak száma;

| 2.3. | 3. fő intézkedés – A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás:






  2.3.1. | A 3. fő intézkedés keretében vissza nem térítendő támogatási intézkedésekben részt vevő szervezetek és intézmények száma; |
| --- | --- | --- |

2.3.

2.3.1.

A 3. fő intézkedés keretében vissza nem térítendő támogatási intézkedésekben részt vevő szervezetek és intézmények száma;

| 2.4. | Inklúzió:






  2.4.1. | Az 1. fő intézkedés keretében folytatott tevékenységekben részt vevő, kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek száma; |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.

Az 1. fő intézkedés keretében folytatott tevékenységekben részt vevő, kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek száma;

| 2.4.2. | Az 1. és a 2. fő intézkedés keretében a programban részt vevő, újonnan pályázó szervezetek és intézmények száma; |
| --- | --- |

2.4.2.

Az 1. és a 2. fő intézkedés keretében a programban részt vevő, újonnan pályázó szervezetek és intézmények száma;

| 2.5. | Egyszerűsítés:






  2.5.1. | A 2. fő intézkedés keretében támogatott kisléptékű partnerségek száma; |
| --- | --- | --- |

2.5.

2.5.1.

A 2. fő intézkedés keretében támogatott kisléptékű partnerségek száma;

| 2.5.2. | Azon szervezetek és intézmények aránya, amelyek úgy vélik, a programban való részvételre vonatkozó eljárások arányosak és egyszerűek; |
| --- | --- |

2.5.2.

Azon szervezetek és intézmények aránya, amelyek úgy vélik, a programban való részvételre vonatkozó eljárások arányosak és egyszerűek;

| 2.6. | Az éghajlatpolitikához való hozzájárulás:






  2.6.1. | Az 1. fő intézkedés keretében az éghajlat-politikai célkitűzésekkel foglalkozó tevékenységek aránya; |
| --- | --- | --- |

2.6.

2.6.1.

Az 1. fő intézkedés keretében az éghajlat-politikai célkitűzésekkel foglalkozó tevékenységek aránya;

| 2.6.2. | A 2. fő intézkedés keretében az éghajlat-politikai célkitűzésekkel foglalkozó projektek aránya. |
| --- | --- |

2.6.2.

A 2. fő intézkedés keretében az éghajlat-politikai célkitűzésekkel foglalkozó projektek aránya.

---

| 2021.5.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 172/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 172/38

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 15/2021 álláspontja első olvasatban az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2021/C 172/02)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2018. május 30-án elfogadta az „Erasmus” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Parlament 2019. március 28-án elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-én fogadta el véleményét. A Régiók Európai Bizottsága a 2019. február 6–7-i ülésén fogadta el véleményét. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács a 2018. november 26-i ülésén részleges általános megközelítést (2) fogadott el a Bizottság javaslatáról, felhatalmazva az elnökséget az Európai Parlamenttel folytatandó tárgyalásokra. Öt háromoldalú egyeztetésre került sor, és a legutóbbi, 2020. december 11-i háromoldalú egyeztetésen ideiglenes megállapodás született. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az Állandó Képviselők Bizottsága 2020. december 18-án jóváhagyta a háromoldalú egyeztetések eredményeként létrejött végső kompromisszumot. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Európai Parlament CULT bizottsága 2021. január 11-én jóváhagyta a szöveget. |
| --- | --- |

6.

II.   CÉL

| 7. | A javaslat általános célkitűzése, hogy egész életen át tartó tanulás révén támogassa az emberek tanulmányi előmenetelét, szakmai és személyes fejlődését az oktatás és a képzés, az ifjúságügy és a sport területén Európában és Európán kívül, hozzájárulva ezáltal a fenntartható növekedéshez, a minőségi munkahelyek létrejöttéhez és a társadalmi kohézióhoz, az innováció serkentéséhez, továbbá az európai identitás és az aktív polgári szerepvállalás erősítéséhez. A programnak kulcsfontosságú eszköznek kell lennie az európai oktatási térség létrehozása, az oktatás és képzés területén folytatott európai stratégiai együttműködés, valamint az alapul szolgáló ágazati menetrendek végrehajtásának támogatása, a 2019–2027-re szóló uniós ifjúsági stratégia keretében az ifjúságpolitikai együttműködés előmozdítása, továbbá a sport európai dimenziójának fejlesztése szempontjából. |
| --- | --- |

7.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

| 8. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja a következő kulcsfontosságú elemeket tartalmazza, amelyekről a háromoldalú egyeztetések során megállapodás született a társjogalkotók között: |
| --- | --- |

8.

A legfontosabb kérdések

| 9. | Az Európai Parlament aggályainak adott hangot a program irányításával és az EP korlátozott döntéshozatali szerepével kapcsolatban olyan esetben, ha a programozási időszak alatt új kezdeményezéseket vezetnek be. A társjogalkotók megállapodtak abban, hogy egy új melléklettel egészítik ki a rendeletet, amely részletesebben ismerteti a program által támogatott intézkedéseket. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet oly módon történő módosítására vonatkozóan, hogy szükség szerint kibővíti a cselekvések leírását a vonatkozó területeken bekövetkező fejleményekhez való hozzáigazítás céljából. Ez a megoldás figyelembe veszi egyrészt azt, hogy a Tanács prioritásként kezeli, hogy a rendelet továbbra is egyszerű legyen, és elegendő rugalmasságot biztosítson a végrehajtáshoz, másrészt a Parlament azon kérését, hogy részt kell vennie a program végrehajtási szakaszában hozott, politikailag releváns döntésekben. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A költségvetésnek a különböző programterületek és a program hatálya közötti elosztása fontos kérdés volt mindkét – saját prioritásait követő – társjogalkotó számára. Az átfogó kompromisszumos csomagban a társjogalkotók megállapodtak abban, hogy a Bizottság által javasolt mindhárom „új kezdeményezést” (európai egyetemek, szakképzési kiválósági központok és DiscoverEU) felveszik az új programba. A Tanács hangsúlyozta, hogy növelni kell a közvetlenül irányított tevékenységek költségvetési előirányzatait, különösen az európai egyetemek és a szakképzési kiválósági központok megfelelő finanszírozásának biztosítása érdekében. Ez a növekedés tükröződik a Tanács álláspontjában. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az EP javaslatát követően a Tanács megállapodott abban, hogy kiterjeszti a program hatályát a felnőtt tanulók tanulási célú mobilitására is, valamint növeli a szakképzés (VET) területén végzett tevékenységekre elkülönített költségvetési keretet. Ezenkívül a megállapodás részeként a Bizottság nyilatkozatot fog kiadni arról, hogy az EU mintegy 400 millió EUR-t szán a szakképzési kiválósági központok platformjainak támogatására. Emellett megállapodás született a sport területén végzett tevékenységekre elkülönített költségvetési előirányzatok kismértékű növeléséről is. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tekintettel a szakképzésben és a felnőttoktatásban végzett tevékenységek növekedésére, amely nagyobb adminisztratív terhet ró majd a nemzeti ügynökségekre, kismértékben növelték az ügynökségek költségvetési előirányzatait. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A fenti költségvetési előirányzatok valamennyi elfogadott emelését az ennek megfelelően csökkentett rugalmassági keretből kell fedezni. |
| --- | --- |

13.

Egyéb kérdések

| 14. | A társjogalkotók megállapodtak abban, hogy megtartják a jelenlegi Erasmus+ program nevét, amely véleményük szerint jobban tükrözi a programnak a felsőoktatáson messze túlmutató széles hatókörét. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A Tanács egyetértett azzal, hogy a Parlament sokkal nagyobb hangsúlyt kíván fektetni az inkluzivitásra azáltal, hogy a rendeletben önálló fejezetet szentel az inkluzivitásnak. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A Tanács arról is megállapodott, hogy a korábbi Erasmus+ programmal összhangban új cikket illeszt be az európai hozzáadott értékről. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Míg a Bizottság javaslatában korlátozott számú mutatót javasolt, a Tanács és az EP megállapodott abban, hogy a mellékletet részletesebb mutatókkal egészíti ki. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos valamennyi dokumentumra vonatkozó horizontális tanácsi megközelítést követve több rendelkezés is módosult. Ezek különösen az 1. cikkben a program időtartamának a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időtartamához történő hozzáigazítását, a harmadik országok részvételére vonatkozó rendelkezéseket, a kumulatív és alternatív finanszírozásra vonatkozó rendelkezéseket, valamint a visszamenőleges hatályra vonatkozó rendelkezéseket érintik. |
| --- | --- |

18.

IV.   KONKLÚZIÓ

| 19. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja teljes mértékben tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság segítségével – kialakított kompromisszumot. Ezt a kompromisszumot megerősíti az a levél, amelyet az Európai Parlament CULT bizottságának elnöke küldött az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének (2021. január 15-én). Ebben a levélben a CULT bizottság elnöke jelzi, hogy amennyiben a Tanács hivatalosan továbbítja a Parlamentnek az elfogadott álláspontját, javasolni fogja a plenáris ülésnek, hogy a Parlament második olvasata során – a jogász-nyelvészi ellenőrzést követően – módosítás nélkül fogadja el a Tanács álláspontját. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  9574/18 + ADD 1.

(2)  14797/18.

---