# Europeiska unionens C 202/28 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 202 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången28 maj 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 202

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången28 maj 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2019–2020Sammanträdena den 9 och 10 oktober 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 145, 23.4.2021 .
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 21–24 oktober 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 157, 30.4.2021 .

  De texter som antogs den 23 oktober 2019 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2017 har offentliggjorts i  EUT L 333, 27.12.2019 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2019–2020Sammanträdena den 9 och 10 oktober 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 145, 23.4.2021 .
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 21–24 oktober 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 157, 30.4.2021 .

  De texter som antogs den 23 oktober 2019 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2017 har offentliggjorts i  EUT L 333, 27.12.2019 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 145, 23.4.2021 .

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 157, 30.4.2021 .

De texter som antogs den 23 oktober 2019 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2017 har offentliggjorts i  EUT L 333, 27.12.2019 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdag den 10 oktober 2019 |
| 2021/C 202/01 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (2019/2825(RSP)) | 2 |
| 2021/C 202/02 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (D062951/02 – 2019/2826(RSP)) | 7 |
| 2021/C 202/03 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHGOJG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D061869/04 – 2019/2830(RSP)) | 11 |
| 2021/C 202/04 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP)) | 15 |
| 2021/C 202/05 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062827/02 – 2019/2829(RSP)) | 20 |
| 2021/C 202/06 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (2019/2810(RSP)) | 25 |
| 2021/C 202/07 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (2019/2833(RSP)) | 31 |
| 2021/C 202/08 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (2019/2111(ΙΝΙ)) | 35 |
| | Onsdag den 23 oktober 2019 |
| 2021/C 202/09 | Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (D045385/06 – 2019/2776(RPS)) | 49 |
| | Torsdag den 24 oktober 2019 |
| 2021/C 202/10 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (2019/2879(RSP)) | 54 |
| 2021/C 202/11 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om Egypten (2019/2880(RSP)) | 58 |
| 2021/C 202/12 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om den föreslagna nya strafflagen i Indonesien (2019/2881(RSP)) | 64 |
| 2021/C 202/13 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för användning av kromtrioxid enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Cromomed S.A. m. fl.) (D063690/01 – 2019/2844(RSP)) | 68 |
| 2021/C 202/14 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om de negativa konsekvenserna av Thomas Cooks konkurs för EU:s turism (2019/2854(RSP)) | 73 |
| 2021/C 202/15 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om läget när det gäller förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (2016/0107(COD)), även kallad offentlig landsspecifik rapportering (2019/2882(RSP)) | 78 |
| 2021/C 202/16 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om Turkiets militära operationer i nordöstra Syrien och konsekvenserna av dessa (2019/2886(RSP)) | 80 |
| 2021/C 202/17 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (2019/2883(RSP)) | 86 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdag den 10 oktober 2019

2021/C 202/01

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (2019/2825(RSP))

2

2021/C 202/02

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

7

2021/C 202/03

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHGOJG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

11

2021/C 202/04

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

15

2021/C 202/05

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

20

2021/C 202/06

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (2019/2810(RSP))

25

2021/C 202/07

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (2019/2833(RSP))

31

2021/C 202/08

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (2019/2111(ΙΝΙ))

35

Onsdag den 23 oktober 2019

2021/C 202/09

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

49

Torsdag den 24 oktober 2019

2021/C 202/10

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (2019/2879(RSP))

54

2021/C 202/11

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om Egypten (2019/2880(RSP))

58

2021/C 202/12

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om den föreslagna nya strafflagen i Indonesien (2019/2881(RSP))

64

2021/C 202/13

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för användning av kromtrioxid enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Cromomed S.A. m. fl.) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

68

2021/C 202/14

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om de negativa konsekvenserna av Thomas Cooks konkurs för EU:s turism (2019/2854(RSP))

73

2021/C 202/15

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om läget när det gäller förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (2016/0107(COD)), även kallad offentlig landsspecifik rapportering (2019/2882(RSP))

78

2021/C 202/16

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om Turkiets militära operationer i nordöstra Syrien och konsekvenserna av dessa (2019/2886(RSP))

80

2021/C 202/17

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (2019/2883(RSP))

86

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag den 22 oktober 2019 |
| 2021/C 202/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om utkastet till rådets förordning om åtgärder för genomförande och finansiering av unionens allmänna budget under 2020 i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP)) | 90 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag den 22 oktober 2019

2021/C 202/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om utkastet till rådets förordning om åtgärder för genomförande och finansiering av unionens allmänna budget under 2020 i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

90

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdag den 10 oktober 2019 |
| 2021/C 202/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Serbien (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS)) | 91 |
| 2021/C 202/20 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2019 för budgetåret 2019: Minskning av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgiftsbehov och uppdaterade inkomster (egna medel) (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD)) | 92 |
| 2021/C 202/21 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2019/276 vad gäller justeringar av de belopp som tagits i anspråk från flexibilitetsmekanismen för 2019 för att användas för migration, flyktingströmmar och säkerhetshot (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD)) | 107 |
| | Tisdag den 22 oktober 2019 |
| 2021/C 202/22 | P9_TA(2019)0034Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) | 109 |
| 2021/C 202/23 | P9_TA(2019)0035Fisketillstånd för unionsfartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiske i unionens vatten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2403 vad gäller fisketillstånd för unionsfartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiskeinsatser i unionens vatten (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) 2017/2403 vad gäller fisketillstånd för unionsfiskefartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiskeinsatser i unionens vatten | 111 |
| 2021/C 202/24 | P9_TA(2019)0037Tillämpningsperioder för förordning (EU) 2019/501 och förordning (EU) 2019/502 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/501 och förordning (EU) 2019/502 vad gäller deras tillämpningsperioder (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordningarna (EU) 2019/501 och (EU) 2019/502 vad gäller deras tillämpningsperioder | 112 |
| | Onsdag den 23 oktober 2019 |
| 2021/C 202/25 | Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD)) | 113 |
| | Torsdag den 24 oktober 2019 |
| 2021/C 202/26 | Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 i syfte att tillhandahålla ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) | 123 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdag den 10 oktober 2019

2021/C 202/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Serbien (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

91

2021/C 202/20

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2019 för budgetåret 2019: Minskning av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgiftsbehov och uppdaterade inkomster (egna medel) (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

92

2021/C 202/21

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2019/276 vad gäller justeringar av de belopp som tagits i anspråk från flexibilitetsmekanismen för 2019 för att användas för migration, flyktingströmmar och säkerhetshot (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

107

Tisdag den 22 oktober 2019

2021/C 202/22

P9_TA(2019)0034Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020)

109

2021/C 202/23

P9_TA(2019)0035Fisketillstånd för unionsfartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiske i unionens vatten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2403 vad gäller fisketillstånd för unionsfartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiskeinsatser i unionens vatten (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) 2017/2403 vad gäller fisketillstånd för unionsfiskefartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiskeinsatser i unionens vatten

111

2021/C 202/24

P9_TA(2019)0037Tillämpningsperioder för förordning (EU) 2019/501 och förordning (EU) 2019/502 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/501 och förordning (EU) 2019/502 vad gäller deras tillämpningsperioder (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordningarna (EU) 2019/501 och (EU) 2019/502 vad gäller deras tillämpningsperioder

112

Onsdag den 23 oktober 2019

2021/C 202/25

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

113

Torsdag den 24 oktober 2019

2021/C 202/26

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 i syfte att tillhandahålla ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD))

123

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

28.5.2021

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2019–2020

Sammanträdena den 9 och 10 oktober 2019

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 145, 23.4.2021.

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 21–24 oktober 2019

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 157, 30.4.2021.

De texter som antogs den 23 oktober 2019 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2017 har offentliggjorts i EUT L 333, 27.12.2019.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdag den 10 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/2

---

P9_TA(2019)0026

Verksamma ämnen, inklusive flumioxazin

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (2019/2825(RSP))

(2021/C 202/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 21 och artikel 17 första stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 21 och artikel 17 första stycket,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3),

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Flumioxazin togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (6) den 1 januari 2003 genom kommissionens direktiv 2002/81/EG (7) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

A.

Flumioxazin togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (6) den 1 januari 2003 genom kommissionens direktiv 2002/81/EG (7) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009.

| B. | Ett förfarande för att förnya godkännandet av flumioxazin i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (8) har pågått sedan 2010 (9), och en ansökan om detta har lämnats in i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (10). |
| --- | --- |

B.

Ett förfarande för att förnya godkännandet av flumioxazin i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (8) har pågått sedan 2010 (9), och en ansökan om detta har lämnats in i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (10).

| C. | Godkännandeperioden för det verksamma ämnet flumioxazin har redan förlängts med fem år genom kommissionens direktiv 2010/77/EU (11) och därefter med ett år varje år sedan 2015 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15) och har nu förlängts ännu en gång genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707, som förlänger godkännandeperioden till den 30 juni 2020. |
| --- | --- |

C.

Godkännandeperioden för det verksamma ämnet flumioxazin har redan förlängts med fem år genom kommissionens direktiv 2010/77/EU (11) och därefter med ett år varje år sedan 2015 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15) och har nu förlängts ännu en gång genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707, som förlänger godkännandeperioden till den 30 juni 2020.

| D. | Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningen, annat än att säga följande: ”På grund av att bedömningen av ämnena har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.” |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningen, annat än att säga följande: ”På grund av att bedömningen av ämnena har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.”

| E. | Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn. |
| --- | --- |

E.

Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn.

| F. | Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön. |
| --- | --- |

F.

Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön.

| G. | I förordning (EG) nr 1107/2009 anges det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. Det är dock uppenbart att en sådan proportionalitet saknas. |
| --- | --- |

G.

I förordning (EG) nr 1107/2009 anges det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. Det är dock uppenbart att en sådan proportionalitet saknas.

| H. | Under de 16 år som gått sedan det godkändes som verksamt ämne har flumioxazin identifierats och klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och som ett troligen hormonstörande ämne, och ändå har man under denna tid varken omprövat eller dragit tillbaka dess godkännande. |
| --- | --- |

H.

Under de 16 år som gått sedan det godkändes som verksamt ämne har flumioxazin identifierats och klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och som ett troligen hormonstörande ämne, och ändå har man under denna tid varken omprövat eller dragit tillbaka dess godkännande.

| I. | Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när det finns en risk för skadliga effekter på hälsan men det råder vetenskaplig osäkerhet, genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när det finns en risk för skadliga effekter på hälsan men det råder vetenskaplig osäkerhet, genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| J. | Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras. |
| --- | --- |

J.

Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras.

Reproduktionstoxiskt i kategori 1B och hormonstörande

| K. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (16) har flumioxazin en harmoniserad klassificering som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, mycket giftigt för vattenlevande organismer och mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter. |
| --- | --- |

K.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (16) har flumioxazin en harmoniserad klassificering som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, mycket giftigt för vattenlevande organismer och mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter.

| L. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet konstaterade redan 2014, och därefter 2017 och 2018, att det fanns kritiska orosområden eftersom flumioxazin klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, och även att flumioxazins potentiella hormonstörande egenskaper var en fråga som inte kunde färdigbehandlas och ett kritiskt orosområde. |
| --- | --- |

L.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet konstaterade redan 2014, och därefter 2017 och 2018, att det fanns kritiska orosområden eftersom flumioxazin klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, och även att flumioxazins potentiella hormonstörande egenskaper var en fråga som inte kunde färdigbehandlas och ett kritiskt orosområde.

| M. | 2015 togs flumioxazin upp på förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 eftersom det, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, klassificeras eller ska klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1A eller 1B. |
| --- | --- |

M.

2015 togs flumioxazin upp på förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 eftersom det, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, klassificeras eller ska klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1A eller 1B.

| N. | Enligt punkt 3.6.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B, utom i de fall då det i ansökan finns dokumentation som styrker att ett sådant verksamt ämne är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan avvärjas med andra medel, inbegripet med icke-kemiska metoder, förutsatt att riskreducerande åtgärder tillämpas i samband med användning av det verksamma ämnet för att se till att exponering av människor och miljö minimeras. |
| --- | --- |

N.

Enligt punkt 3.6.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B, utom i de fall då det i ansökan finns dokumentation som styrker att ett sådant verksamt ämne är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan avvärjas med andra medel, inbegripet med icke-kemiska metoder, förutsatt att riskreducerande åtgärder tillämpas i samband med användning av det verksamma ämnet för att se till att exponering av människor och miljö minimeras.

| O. | Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne eller detta skyddsämne eller denna synergist i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det berörda verksamma ämnet, skyddsämnet eller synergisten i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (17). |
| --- | --- |

O.

Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne eller detta skyddsämne eller denna synergist i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det berörda verksamma ämnet, skyddsämnet eller synergisten i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (17).

| P. | Flumioxazin har en hög risk för biokoncentration, är mycket giftigt för alger och vattenväxter och måttligt giftigt för daggmaskar, honungsbin, fisk och vattenlevande ryggradslösa djur. |
| --- | --- |

P.

Flumioxazin har en hög risk för biokoncentration, är mycket giftigt för alger och vattenväxter och måttligt giftigt för daggmaskar, honungsbin, fisk och vattenlevande ryggradslösa djur.

| Q. | Det är oacceptabelt att ett ämne som är känt för att uppfylla uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande och/eller reproduktionstoxiska eller som har hormonstörande egenskaper, vilka har fastställts för att skydda människors hälsa och miljön, får fortsätta att användas i unionen och därmed äventyrar folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

Q.

Det är oacceptabelt att ett ämne som är känt för att uppfylla uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande och/eller reproduktionstoxiska eller som har hormonstörande egenskaper, vilka har fastställts för att skydda människors hälsa och miljön, får fortsätta att användas i unionen och därmed äventyrar folkhälsan och miljön.

| R. | Sökande kan utnyttja automatiken i kommissionens arbetsmetoder för att säkerställa en omedelbar förlängning av godkännandeperioderna för verksamma ämnen när den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och genom att begära mer undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa, eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter. |
| --- | --- |

R.

Sökande kan utnyttja automatiken i kommissionens arbetsmetoder för att säkerställa en omedelbar förlängning av godkännandeperioderna för verksamma ämnen när den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och genom att begära mer undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa, eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter.

| S. | I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordningen om växtskyddsmedel (EG) nr 1107/2009 uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”. |
| --- | --- |

S.

I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordningen om växtskyddsmedel (EG) nr 1107/2009 uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”.

| T. | Det nederländska parlamentet har uttryckt sin oro över dessa förlängningar och kräver ett slut på förlängningar av godkännandet av ämnen som är kända för att utgöra ett betydande hot mot den biologiska mångfalden (särskilt bin och humlor) eller som är cancerframkallande, mutagena, hormonstörande och/eller reproduktionstoxiska (18). |
| --- | --- |

T.

Det nederländska parlamentet har uttryckt sin oro över dessa förlängningar och kräver ett slut på förlängningar av godkännandet av ämnen som är kända för att utgöra ett betydande hot mot den biologiska mångfalden (särskilt bin och humlor) eller som är cancerframkallande, mutagena, hormonstörande och/eller reproduktionstoxiska (18).

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser inte att kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 respekterar försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att beslutet att förlänga godkännandeperioden för flumioxazin är oförenligt med de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009 och att det inte har baserats vare sig på bevis för att detta ämne kan användas säkert eller på ett påvisat akut behov av det verksamma ämnet flumioxazin för livsmedelsproduktion i unionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva sin genomförandeförordning (EU) 2019/707 och att lägga fram ett nytt utkast för utskottet som beaktar de vetenskapliga bevisen för de skadliga egenskaperna hos alla berörda ämnen, särskilt flumioxazin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast lägga fram utkast till genomförandeförordningar för att förlänga godkännandeperioderna för ämnen för vilka det nuvarande vetenskapliga läget inte förväntas leda till ett kommissionsförslag om icke förnyat godkännande av det verksamma ämnet i fråga. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka godkännandena för ämnen om det finns bevis eller rimliga tvivel om att de inte kommer att uppfylla de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och snabb förnyad bedömning av godkännandena av de verksamma ämnen för vilka de är rapporterande medlemsstater och att se till att de nuvarande förseningarna avhjälps effektivt och snarast möjligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 120, 8.5.2019, s. 16.

(2)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUT L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0356.

(6)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

(7)  Kommissionens direktiv 2002/81/EG av den 10 oktober 2002 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa flumioxazin som verksamt ämne (EGT L 276, 12.10.2002, s. 28).

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

(9)  EUT L 293, 11.11.2010, s. 48.

(10)  Kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 av den 7 december 2010 om fastställande av förfarandet för förnyat upptagande av en andra grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om fastställande av förteckningen över dessa ämnen (EUT L 322, 8.12.2010, s. 10).

(11)  Kommissionens direktiv 2010/77/EU av den 10 november 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG vad gäller sista giltighetsdag för införandet av vissa verksamma ämnen i bilaga I (EUT L 293, 11.11.2010, s. 48).

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1885 av den 20 oktober 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2,4-D, acibenzolar-S-metyl, amitrol, bentazon, cyhalofopbutyl, dikvat, esfenvalerat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), glyfosat, iprovalikarb, isoproturon, lambda-cyhalotrin, metalaxyl-M, metsulfuronmetyl, pikolinafen, prosulfuron, pymetrozin, pyraflufenetyl, tiabendazol, tifensulfuronmetyl och triasulfuron (EUT L 276, 21.10.2015, s. 48).

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/549 av den 8 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bentazon, cyhalofopbutyl, dikvat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), metalaxyl-M, pikolinafen, prosulfuron, pymetrozin, tiabendazol och tifensulfuronmetyl (EUT L 95, 9.4.2016, s. 4).

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/841 av den 17 maj 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxinil, karfentrazonetyl, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, metoxifenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pymetrozin, S-metolaklor och trifloxistrobin (EUT L 125, 18.5.2017, s. 12).

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 av den 27 juni 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, karvon, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stam: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-M, metiokarb, metoxifenozid, metribuzin, milbemektin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stam: 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, pymetrozin och S-metolaklor (EUT L 163, 28.6.2018, s. 13).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(18)  TK 21501-32 nr. 1176.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/7

---

P9_TA(2019)0027

Verksamma ämnen, inklusive klorotoluron

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

(2021/C 202/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (D062951/02, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (D062951/02,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 21 och artikel 17 första stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 21 och artikel 17 första stycket,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (2),

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Klorotoluron togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (5) den 1 mars 2006 genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (6) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

A.

Klorotoluron togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (5) den 1 mars 2006 genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (6) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009.

| B. | Sedan 2013 pågår ett förfarande för att förnya godkännandet av klorotoluron enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (7). |
| --- | --- |

B.

Sedan 2013 pågår ett förfarande för att förnya godkännandet av klorotoluron enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (7).

| C. | Godkännandeperioden för det verksamma ämnet klorotoluron har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 (8), därefter med ett år till genom kommissionens gemomförandeförordning (EU) 2017/1511 (9), ytterligare ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1262 (10) och nu alltså ännu ett år genom detta utkast till kommissionens genomförandeförordning, varigenom godkännandeperioden skulle förlängas till den 31 oktober 2020. |
| --- | --- |

C.

Godkännandeperioden för det verksamma ämnet klorotoluron har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 (8), därefter med ett år till genom kommissionens gemomförandeförordning (EU) 2017/1511 (9), ytterligare ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1262 (10) och nu alltså ännu ett år genom detta utkast till kommissionens genomförandeförordning, varigenom godkännandeperioden skulle förlängas till den 31 oktober 2020.

| D. | Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningen annat än att säga följande: ”På grund av att bedömningen av ämnena har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.” |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningen annat än att säga följande: ”På grund av att bedömningen av ämnena har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.”

| E. | Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn. |
| --- | --- |

E.

Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn.

| F. | Försiktighetsprincipen bör tillämpas. Förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön. |
| --- | --- |

F.

Försiktighetsprincipen bör tillämpas. Förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön.

| G. | I förordning (EG) nr 1107/2009 heter det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. I detta fall är det dock tydligt att en sådan proportionalitet saknas. |
| --- | --- |

G.

I förordning (EG) nr 1107/2009 heter det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. I detta fall är det dock tydligt att en sådan proportionalitet saknas.

| H. | Under de 13 år som gått sedan det godkändes som verksamt ämne har klorotoluron identifierats som ett troligen hormonstörande ämne. Ändå har man under denna tid varken omprövat eller dragit tillbaka dess godkännande.. |
| --- | --- |

H.

Under de 13 år som gått sedan det godkändes som verksamt ämne har klorotoluron identifierats som ett troligen hormonstörande ämne. Ändå har man under denna tid varken omprövat eller dragit tillbaka dess godkännande..

| I. | Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när en risk för skadliga effekter på hälsan har identifierats men vetenskaplig osäkerhet alltjämt föreligger genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när en risk för skadliga effekter på hälsan har identifierats men vetenskaplig osäkerhet alltjämt föreligger genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| J. | Mer specifikt kan kommissionen enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 när som helst ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4. Denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras. |
| --- | --- |

J.

Mer specifikt kan kommissionen enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 när som helst ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4. Denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras.

Hormonstörande egenskaper

| K. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (11) har klorotoluron en harmoniserad klassificering som mycket giftigt för vattenlevande organismer, mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter, misstänks kunna orsaka cancer (carc. 2) och misstänks kunna skada det ofödda barnet (repr. 2). |
| --- | --- |

K.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (11) har klorotoluron en harmoniserad klassificering som mycket giftigt för vattenlevande organismer, mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter, misstänks kunna orsaka cancer (carc. 2) och misstänks kunna skada det ofödda barnet (repr. 2).

| L. | År 2015 togs klorotoluron upp på ”förteckningen över kandidatämnen för substitution” genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408, eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor och eftersom det uppfyller kriterierna för att anses vara ett persistent och toxiskt ämne. |
| --- | --- |

L.

År 2015 togs klorotoluron upp på ”förteckningen över kandidatämnen för substitution” genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408, eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor och eftersom det uppfyller kriterierna för att anses vara ett persistent och toxiskt ämne.

| M. | Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne eller detta skyddsämne eller denna synergist i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det verksamma ämnet, skyddsämnet eller synergisten i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (12). |
| --- | --- |

M.

Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne eller detta skyddsämne eller denna synergist i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det verksamma ämnet, skyddsämnet eller synergisten i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (12).

| N. | Det är oacceptabelt att ett ämne som är känt för att uppfylla uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande eller reproduktionstoxiska eller som har hormonstörande egenskaper, vilka har fastställts för att skydda människors hälsa och miljön, får fortsätta att användas i unionen och därmed äventyrar folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

N.

Det är oacceptabelt att ett ämne som är känt för att uppfylla uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande eller reproduktionstoxiska eller som har hormonstörande egenskaper, vilka har fastställts för att skydda människors hälsa och miljön, får fortsätta att användas i unionen och därmed äventyrar folkhälsan och miljön.

| O. | Sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter. |
| --- | --- |

O.

Sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter.

| P. | I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordningen om växtskyddsmedel (förordning (EG) nr 1107/2009 (13)) uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”. |
| --- | --- |

P.

I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordningen om växtskyddsmedel (förordning (EG) nr 1107/2009 (13)) uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”.

| Q. | Det nederländska parlamentet har uttryckt oro över dessa förlängningar och krävt ett slut på förlängningar för ämnen som är kända för att utgöra ett betydande hot mot den biologiska mångfalden, särskilt bin och humlor, eller som är cancerframkallande, mutagena, hormonstörande eller reproduktionstoxiska (14). |
| --- | --- |

Q.

Det nederländska parlamentet har uttryckt oro över dessa förlängningar och krävt ett slut på förlängningar för ämnen som är kända för att utgöra ett betydande hot mot den biologiska mångfalden, särskilt bin och humlor, eller som är cancerframkallande, mutagena, hormonstörande eller reproduktionstoxiska (14).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser inte att utkastet till kommissionens genomförandeförordning respekterar försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att beslutet att förlänga godkännandeperioden för klorotoluron är oförenligt med säkerhetskriterierna enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och att det inte har baserats vare sig på bevis för att detta ämne kan användas säkert eller på ett påvisat akut behov av det verksamma ämnet klorotoluron för livsmedelsproduktion i unionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandeförordning och att lägga fram ett nytt utkast för utskottet som beaktar de vetenskapliga bevisen för de skadliga egenskaperna hos alla berörda ämnen, särskilt klorotoluron. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast lägga fram utkast till genomförandeförordningar för att förlänga godkännandeperioderna för ämnen för vilka det nuvarande vetenskapliga läget inte förväntas leda till ett kommissionsförslag om icke förnyat godkännande av det berörda verksamma ämnet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka godkännandena för ämnen om det finns bevis eller rimliga tvivel om att de inte kommer att uppfylla de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och snabb förnyad bedömning av godkännandena av de verksamma ämnen för vilka de är rapporterande medlemsstater och att se till att de nuvarande förseningarna avhjälps effektivt och snarast möjligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUT L 67, 12.3.2015, s. 18.

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0356.

(5)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

(6)  Kommissionens direktiv 2005/53/EG av den 16 september 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG i syfte att införa klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid och tiofanatmetyl som verksamma ämnen (EUT L 241, 17.9.2005, s. 51).

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 av den 10 juni 2013 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoxakarb, tiofanatmetyl och tribenuron (EUT L 159, 11.6.2013, s. 9).

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1511 av den 30 augusti 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, betacyflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoxakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanatmetyl, och tribenuron (EUT L 224, 31.8.2017, s. 115).

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1262 av den 20 september 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, betacyflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, diuron, fludioxonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoxakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanatmetyl och tribenuron (EUT L 238, 21.9.2018, s. 62).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(13)  Antagna texter, P8_TA(2018)0356.

(14)  TK 21501-32 nr. 1176.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/11

---

P9_TA(2019)0028

Genetiskt modifierad majs MZHGOJG (SYN-ØØØJG-2)

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHGOJG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

(2021/C 202/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D061869/04, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D061869/04,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 30 april 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 5 juni 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 30 april 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 5 juni 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 17 oktober 2018, och som offentliggjordes den 14 november 2018 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 17 oktober 2018, och som offentliggjordes den 14 november 2018 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Den 1 september 2016 lämnade Syngenta Crop Protection NV/AS för Syngenta Crop Protection AG in en ansökan till den behöriga tyska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG på marknaden (nedan kallad ansökan). Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (nedan kallad majs MZHG0JG) för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Den 1 september 2016 lämnade Syngenta Crop Protection NV/AS för Syngenta Crop Protection AG in en ansökan till den behöriga tyska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG på marknaden (nedan kallad ansökan). Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (nedan kallad majs MZHG0JG) för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

| B. | Den 17 oktober 2018 antog Efsa ett positivt yttrande, som offentliggjordes den 14 november 2018 (5). |
| --- | --- |

B.

Den 17 oktober 2018 antog Efsa ett positivt yttrande, som offentliggjordes den 14 november 2018 (5).

| C. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

| D. | Majs MZHG0JG har gjorts tolerant mot både glyfosatbaserade herbicider och glyfosinatammoniumbaserade herbicider (6). |
| --- | --- |

D.

Majs MZHG0JG har gjorts tolerant mot både glyfosatbaserade herbicider och glyfosinatammoniumbaserade herbicider (6).

| E. | Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (7). De mest kritiska synpunkterna gäller den toxikologiska bedömningen, den jämförande analysen och miljöriskbedömningen. Flera medlemsstater ansåg att de toxikologiska uppgifterna var otillräckliga och otillförlitliga, särskilt när det gäller resthalterna av glyfosat och glufosinat. I en kommentar framhålls att den jämförande analysen visar en bristande ekvivalens för ferulasyra, som är en viktig förening i växtcellväggar, mellan majs MZHG0JG och referenssorter, vilket kan resultera i en ökad anhopning av herbicider. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (7). De mest kritiska synpunkterna gäller den toxikologiska bedömningen, den jämförande analysen och miljöriskbedömningen. Flera medlemsstater ansåg att de toxikologiska uppgifterna var otillräckliga och otillförlitliga, särskilt när det gäller resthalterna av glyfosat och glufosinat. I en kommentar framhålls att den jämförande analysen visar en bristande ekvivalens för ferulasyra, som är en viktig förening i växtcellväggar, mellan majs MZHG0JG och referenssorter, vilket kan resultera i en ökad anhopning av herbicider.

| F. | En oberoende studie (8) visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form eftersom den inte korrekt bedömer toxiciteten, särskilt när det gäller de eventuella kumulativa effekterna av de två transgenerna och de kompletterande herbiciderna och deras metaboliter. I studien ifrågasätts tillförlitligheten hos uppgifterna från den 90 dagar långa utfodringsstudien och fastställs vidare att Efsas miljöriskbedömning inte är godtagbar eftersom den inte tar hänsyn till risken för spridning av transgener genom genöverföring mellan majs MZHG0JG och dess vilda släkting Euchlaena mexicana i fall där livskraftigt växtmaterial av majs MZHG0JG kommer ut i miljön. |
| --- | --- |

F.

En oberoende studie (8) visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form eftersom den inte korrekt bedömer toxiciteten, särskilt när det gäller de eventuella kumulativa effekterna av de två transgenerna och de kompletterande herbiciderna och deras metaboliter. I studien ifrågasätts tillförlitligheten hos uppgifterna från den 90 dagar långa utfodringsstudien och fastställs vidare att Efsas miljöriskbedömning inte är godtagbar eftersom den inte tar hänsyn till risken för spridning av transgener genom genöverföring mellan majs MZHG0JG och dess vilda släkting Euchlaena mexicana i fall där livskraftigt växtmaterial av majs MZHG0JG kommer ut i miljön.

Kompletterande herbicider

| G. | Det har visat sig att odlingen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (9). Till följd av detta måste man räkna med att grödor av majs MZHG0JG kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glyfosat och glufosinat, vilket eventuellt kan leda till högre resthalter vid skördar. |
| --- | --- |

G.

Det har visat sig att odlingen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (9). Till följd av detta måste man räkna med att grödor av majs MZHG0JG kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glyfosat och glufosinat, vilket eventuellt kan leda till högre resthalter vid skördar.

| H. | Enligt det senaste samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen (för 2020, 2021 och 2022) är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta rester av glufosinat eller glyfosat i importerad majs (10). Det kan inte uteslutas att majs MZHG0JG eller produkter som framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, som har införts för att säkerställa ett gott konsumentskydd. |
| --- | --- |

H.

Enligt det senaste samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen (för 2020, 2021 och 2022) är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta rester av glufosinat eller glyfosat i importerad majs (10). Det kan inte uteslutas att majs MZHG0JG eller produkter som framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, som har införts för att säkerställa ett gott konsumentskydd.

| I. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (11). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (12). |
| --- | --- |

I.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (11). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (12).

| J. | Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande. 2015 klassificerade däremot Världshälsoorganisationens internationella centrum för cancerforskning glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

J.

Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande. 2015 klassificerade däremot Världshälsoorganisationens internationella centrum för cancerforskning glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| K. | Enligt Efsa saknas de toxikologiska uppgifter, som krävs för en bedömning av riskerna för konsumenterna gällande flera av de nedbrytningsprodukter av glyfosat som är relevanta för genetiskt modifierade glyfosattoleranta grödor (13). |
| --- | --- |

K.

Enligt Efsa saknas de toxikologiska uppgifter, som krävs för en bedömning av riskerna för konsumenterna gällande flera av de nedbrytningsprodukter av glyfosat som är relevanta för genetiskt modifierade glyfosattoleranta grödor (13).

| L. | I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen. Enligt Efsa är detta också fallet när den kompletterande herbiciden är glyfosat (14). |
| --- | --- |

L.

I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen. Enligt Efsa är detta också fallet när den kompletterande herbiciden är glyfosat (14).

| M. | Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter i genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

M.

Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter i genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer.

Odemokratisk process

| N. | Vid omröstningen den 30 april 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003 avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte understöddes av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna. Vid omröstningen den 5 juni 2019 i överklagandekommittén avgavs inte heller något yttrande. |
| --- | --- |

N.

Vid omröstningen den 30 april 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003 avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte understöddes av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna. Vid omröstningen den 5 juni 2019 i överklagandekommittén avgavs inte heller något yttrande.

| O. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (15). |
| --- | --- |

O.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (15).

| P. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det. |
| --- | --- |

P.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (16), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011. Parlamentet uppmanar rådet att driva på sitt arbete med kommissionens förslag som en brådskande fråga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillfälligt upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att godkännandeförfarandet har reviderats på ett sådant sätt att bristerna i det nuvarande förfarandet, vilket har visat sig vara olämpligt, åtgärdas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka förslag om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller för användning som livsmedel eller foder, om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan att det gjorts en fullständig bedömning av restsubstanserna från besprutning med kompletterande herbicider, dessas metaboliter och kommersiella beredningar såsom de används i odlingsländerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och dessas restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna import, varken för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid som inte är godkänd för användning i unionen, i detta fall glufosinat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande Bedömning av genetiskt modifierad majs MZHG0JG för användning som livsmedel och foder, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-DE-2016-133), EFSA Journal, den 14 november 2018, 16(11):5469 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469.

(4)  Under sin åttonde valperiod antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer.

(5)  Det vetenskapliga yttrandet Bedömning av genetiskt modifierad majs MZHG0JG för användning som livsmedel och foder, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-DE-2016-133), EFSA Journal, den 14 november 2018, 16(11):5469, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469.

(6)  Efsas yttrande, s. 7–8.

(7)  Sökning på ”Maize MZHG0JG: EFSA-Q-2018-00810” på http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?2.

(8)  Synpunkter från Testbiotech om bedömningen av den genetiskt modifierade majsen MZHG0JG för användning som livsmedel eller foder, import och bearbetning i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-DE-2016-133) från företaget Syngenta, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize_MZHG0JG.pdf.

(9)  Se t. ex. Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, januari 2016, 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, den 28 september 2012, vol. 24(1) https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, EUT L 88, 29.3.2019, s. 28.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG, EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=SV&selectedID=1436.

(13)  Slutsatser av den inbördes granskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel i fråga om det verksamma ämnet glyfosat, Efsa, EFSA Journal, den 12 november 2015, 13(11), s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14)  Utvärdering av befintliga gränsvärden för glyfosat enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005, Efsa, den 17 maj 2018, s. 12 https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(15)  Se till exempel öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), eller 2016 års tal om tillståndet i unionen (Strasbourg den 14 september 2016).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/15

---

P9_TA(2019)0029

Den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3)

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

(2021/C 202/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417-04), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417-04),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 11 juni 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 12 juli 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 11 juni 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 12 juli 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 29 november 2018, och som offentliggjordes den 14 januari 2019 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 29 november 2018, och som offentliggjordes den 14 januari 2019 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Genom kommissionens beslut 2008/730/EG (5) godkändes utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704–12 (nedan kallad sojaböna A2704–12). Godkännandet gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter (än livsmedel och foder) som innehåller, består av eller har framställts av sojaböna A2704–12, för samma användningsområden som all annan slags sojaböna, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Genom kommissionens beslut 2008/730/EG (5) godkändes utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704–12 (nedan kallad sojaböna A2704–12). Godkännandet gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter (än livsmedel och foder) som innehåller, består av eller har framställts av sojaböna A2704–12, för samma användningsområden som all annan slags sojaböna, med undantag av odling.

| B. | Den 29 augusti 2017 lämnade innehavaren av godkännandet, Bayer CropScience AG, in en ansökan till kommissionen, i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av detta tillstånd (nedan kallad ansökan om förlängning). |
| --- | --- |

B.

Den 29 augusti 2017 lämnade innehavaren av godkännandet, Bayer CropScience AG, in en ansökan till kommissionen, i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av detta tillstånd (nedan kallad ansökan om förlängning).

| C. | Den 29 november 2018 antog Efsa ett positivt yttrande om ansökan om förlängning, vilket offentliggjordes den 14 januari 2019 (6). |
| --- | --- |

C.

Den 29 november 2018 antog Efsa ett positivt yttrande om ansökan om förlängning, vilket offentliggjordes den 14 januari 2019 (6).

| D. | Sojaböna A2704–12 har utvecklats för att ge tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider. Tolerans mot dessa herbicider uppnås genom ett genuttryck av PAT-proteinet (fosfinotricinacetyltransferas) (7). |
| --- | --- |

D.

Sojaböna A2704–12 har utvecklats för att ge tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider. Tolerans mot dessa herbicider uppnås genom ett genuttryck av PAT-proteinet (fosfinotricinacetyltransferas) (7).

Kompletterande herbicider

| E. | Ett antal studier visar att odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av dessa herbicider (8). Till följd av detta måste man räkna med att grödor av sojaböna A2704–12 kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, vilket kan leda till högre resthalter i skörden. |
| --- | --- |

E.

Ett antal studier visar att odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av dessa herbicider (8). Till följd av detta måste man räkna med att grödor av sojaböna A2704–12 kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, vilket kan leda till högre resthalter i skörden.

| F. | Enligt det senaste samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen (för 2020, 2021 och 2022) (9) är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta rester av glufosinat eller glyfosat i importerad sojaböna. Det kan inte uteslutas att sojaböna A2704-12 eller produkter som framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, vilka har införts för att skydda konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

F.

Enligt det senaste samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen (för 2020, 2021 och 2022) (9) är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta rester av glufosinat eller glyfosat i importerad sojaböna. Det kan inte uteslutas att sojaböna A2704-12 eller produkter som framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, vilka har införts för att skydda konsumenternas hälsa.

| G. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne (Europeiska kemikaliemyndighetens kategori 1B) och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (10). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (11). |
| --- | --- |

G.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne (Europeiska kemikaliemyndighetens kategori 1B) och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (10). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (11).

| H. | I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen (12). |
| --- | --- |

H.

I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen (12).

| I. | Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

I.

Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer.

Medlemsstaternas synpunkter

| J. | Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (13). De mest kritiska synpunkterna rör det faktum att det är omöjligt att på ett korrekt sätt bedöma riskerna i samband med användningen av A2704-12 i livsmedel och foder, mot bakgrund av ett otillräckligt antal fältstudier, en allmän brist på uppgifter om glufosinatrester och avsaknaden av undersökningar av kronisk eller subkronisk toxicitet. Flera medlemsstater påpekar att miljöövervakningsplanen inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (14), och därtill hörande riktlinjer, eller med Efsas riktlinjer för miljöövervakning efter utsläppandet på marknaden (2011). Flera medlemsstater uttrycker oro över den inverkan som odling av sojaböna A2704–12 har på den biologiska mångfalden och folkhälsan i produktions- och exportländerna. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (13). De mest kritiska synpunkterna rör det faktum att det är omöjligt att på ett korrekt sätt bedöma riskerna i samband med användningen av A2704-12 i livsmedel och foder, mot bakgrund av ett otillräckligt antal fältstudier, en allmän brist på uppgifter om glufosinatrester och avsaknaden av undersökningar av kronisk eller subkronisk toxicitet. Flera medlemsstater påpekar att miljöövervakningsplanen inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (14), och därtill hörande riktlinjer, eller med Efsas riktlinjer för miljöövervakning efter utsläppandet på marknaden (2011). Flera medlemsstater uttrycker oro över den inverkan som odling av sojaböna A2704–12 har på den biologiska mångfalden och folkhälsan i produktions- och exportländerna.

| K. | En oberoende undersökning visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form (15), eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och inte på ett ordentligt sätt bedömer övergripande säkerhet och potentiell toxicitet i fråga om sojaböna A2704-12. I undersökningen konstateras att Efsa har underlåtit att beakta förändringar som ägt rum under 10-årsperioden efter det ursprungliga godkännandet av sojaböna A2704-12, när det gäller de agronomiska förhållanden under vilka herbicidresistenta sojabönor odlas, t.ex. det ökande antalet problem med herbicidresistenta ogräs som kräver allt större mängder herbicider. |
| --- | --- |

K.

En oberoende undersökning visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form (15), eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och inte på ett ordentligt sätt bedömer övergripande säkerhet och potentiell toxicitet i fråga om sojaböna A2704-12. I undersökningen konstateras att Efsa har underlåtit att beakta förändringar som ägt rum under 10-årsperioden efter det ursprungliga godkännandet av sojaböna A2704-12, när det gäller de agronomiska förhållanden under vilka herbicidresistenta sojabönor odlas, t.ex. det ökande antalet problem med herbicidresistenta ogräs som kräver allt större mängder herbicider.

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| L. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Dessa legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

L.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Dessa legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

| M. | En nyligen genomförd rapport från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga bekämpningsmedel, särskilt i utvecklingsländerna, har katastrofala hälsoeffekter och kan leda till kränkningar av de mänskliga rättigheterna gentemot jordbrukare och jordbruksarbetare, samhällen som bor nära jordbruksmark, ursprungsbefolkningar samt gravida kvinnor och barn (16). Delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (17). |
| --- | --- |

M.

En nyligen genomförd rapport från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga bekämpningsmedel, särskilt i utvecklingsländerna, har katastrofala hälsoeffekter och kan leda till kränkningar av de mänskliga rättigheterna gentemot jordbrukare och jordbruksarbetare, samhällen som bor nära jordbruksmark, ursprungsbefolkningar samt gravida kvinnor och barn (16). Delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (17).

| N. | Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och ändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringar efter förbränning av fossila bränslen (18). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, däribland Aichimålen för biologisk mångfald, som antogs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (19). |
| --- | --- |

N.

Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och ändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringar efter förbränning av fossila bränslen (18). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, däribland Aichimålen för biologisk mångfald, som antogs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (19).

| O. | Mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (20). Skogen spelar en mångfunktionell roll som bidrar till uppnåendet av de flesta av målen för hållbar utveckling (21). |
| --- | --- |

O.

Mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (20). Skogen spelar en mångfunktionell roll som bidrar till uppnåendet av de flesta av målen för hållbar utveckling (21).

| P. | Sojaproduktion är en av de viktigaste faktorerna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 % respektive 100 % av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (22). Sojaböna A2704-12 är godkänd för odling i bland annat Brasilien och Argentina (23). |
| --- | --- |

P.

Sojaproduktion är en av de viktigaste faktorerna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 % respektive 100 % av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (22). Sojaböna A2704-12 är godkänd för odling i bland annat Brasilien och Argentina (23).

| Q. | EU är världens näst största importör av soja, och den största delen av den soja som importeras till unionen är avsedd som djurfoder. Kommissionens analys visade att soja historiskt sett har varit unionens främsta bidragande orsak till global avskogning och därmed sammanhängande utsläpp, och står för nästan hälften av den konkretiserade avskogningen i all import till unionen (24). |
| --- | --- |

Q.

EU är världens näst största importör av soja, och den största delen av den soja som importeras till unionen är avsedd som djurfoder. Kommissionens analys visade att soja historiskt sett har varit unionens främsta bidragande orsak till global avskogning och därmed sammanhängande utsläpp, och står för nästan hälften av den konkretiserade avskogningen i all import till unionen (24).

| R. | Nio genetiskt modifierade sojabönor som godkänts för odling i Brasilien har redan godkänts för import som livsmedel och foder till unionen. Därutöver har det ännu inte beviljats tillstånd för import till unionen av livsmedel och foder för tre genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien, däribland sojaböna A2704-12 (25). |
| --- | --- |

R.

Nio genetiskt modifierade sojabönor som godkänts för odling i Brasilien har redan godkänts för import som livsmedel och foder till unionen. Därutöver har det ännu inte beviljats tillstånd för import till unionen av livsmedel och foder för tre genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien, däribland sojaböna A2704-12 (25).

| S. | En färsk EU-omfattande undersökning visade att nästan 90 % av de svarande anser att det behövs nya lagar för att se till att produkter som säljs i unionen inte bidrar till den globala avskogningen (26). |
| --- | --- |

S.

En färsk EU-omfattande undersökning visade att nästan 90 % av de svarande anser att det behövs nya lagar för att se till att produkter som säljs i unionen inte bidrar till den globala avskogningen (26).

Odemokratisk process

| T. | Omröstningarna i både den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilken ägde rum den 11 juni 2019, och i överklagandekommittén, som ägde rum den 12 juli 2019, ledde till att det inte utfärdades något yttrande, vilket innebär att godkännandet inte stöds av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

T.

Omröstningarna i både den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilken ägde rum den 11 juni 2019, och i överklagandekommittén, som ägde rum den 12 juli 2019, ledde till att det inte utfärdades något yttrande, vilket innebär att godkännandet inte stöds av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| U. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (27). |
| --- | --- |

U.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (27).

| V. | Under den åttonde valperioden antog parlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det. |
| --- | --- |

V.

Under den åttonde valperioden antog parlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (28), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011. Parlamentet uppmanar rådet att skyndsamt fortsätta sitt arbete med kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillfälligt upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att godkännandeförfarandet har reviderats på ett sådant sätt att bristerna i det nuvarande förfarandet, vilket har visat sig vara olämpligt, åtgärdas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka förslag om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller för användning som livsmedel eller foder, om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan att det gjorts en fullständig bedömning av resterna från besprutning med kompletterande herbicider, och av metaboliter och kommersiella beredningar såsom de används i odlingsländerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och dessas restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna import, varken för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid som inte är godkänd för användning i unionen, i detta fall glufosinat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att målen för hållbar utveckling endast kan uppnås om försörjningskedjorna blir hållbara och synergier skapas mellan olika politikområden (29). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att unionens stora beroende av import av djurfoder i form av sojabönor orsakar avskogning i tredjeländer (30). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte tillåta import av genetiskt modifierade sojabönor, såvida inte det kan påvisas att odlingen av dessa inte bidrog till avskogningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över alla sina nuvarande godkännanden av genetiskt modifierade sojabönor mot bakgrund av unionens internationella åtaganden, inbegripet åtagandena enligt Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  ”Scientific opinion on the Assessment of genetically modified soybean A2704-12 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-009)”, EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5523, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5523.

(4)  Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer.

(5)  Kommissionens beslut 2008/730/EG av den 8 september 2008 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 247, 16.9.2008, s. 50).

(6)  EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5523.

(7)  ”Opinion of the Scientific Panel on genetically modified organisms (GMO) on an application (Reference EFSA-GMO-NL-2005-18) for the placing on the market of the glufosinate tolerant soybean A2704-12, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Bayer CropScience”, EFSA Journal nr 524(2007), s. 1. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2007.524

(8)  Se t. ex. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016, vol. 57, nr 1, s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, Charles M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, vol. 24, artikelnummer 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, EUT L 88, 29.3.2019, s. 28.

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG, EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(11)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12)  Efsa uppger till exempel att detta är fallet när den kompletterande herbiciden är glyfosat: Efsas bedömning ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, 2018, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(13)  Bilaga G, medlemsstaternas kommentarer, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00992.

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

(15)  Testbiotech comment on the EFSA assessment of genetically engineered soybean A2704-12 for renewal https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-soybean-a2704-12-renewal.

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/ToxicWastes/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, COM(2019)0352, s. 1.

(19)  Idem, s. 2.

(20)  Se delmål 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(21)  COM(2019)0352, s. 2.

(22)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (2017): ”Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017”ISAAA Brief nr 53, s. 16 och s. 21. 21. http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(23)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=161

(24)  Europeiska kommissionens tekniska rapport 2013–063 ”The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation”, s. 23–24, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf: Mellan 1990 och 2008 importerade unionen vegetabiliska och animaliska produkter som stod för en avskogning på 90 000 km2. Vegetabiliska produkter stod för 74 000 km2 (82 %) av detta, varav oljegrödor låg bakom den största andelen (52 000 km2). Sojabönor och sojakraftfoder stod för 82 % av denna andel (42 600 km2), vilket motsvarar 47 % av unionens totala import av konkretiserad avskogning.

(25)  Dessa siffror har hämtats från korshänvisningar till databasen för GMO-godkännanden vid International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/approvedeventsin/default.asp?CountryID=BR&Country=Brazil), och EU-registret över genetiskt modifierade livsmedel och foder (https://ec.europa.eu/food/plant/gmo/eu_register_en), båda från september 2019.

(26)  https://www.fern.org/news-resources/press-release-87-per-cent-of-europeans-support-new-laws-to-combat-global-deforestation-new-poll-shows-1963/

(27)  Se till exempel öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(29)  Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (Antagna texter, P8_TA(2018)0333) punkt 67.

(30)  Idem.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/20

---

P9_TA(2019)0030

Genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

(2021/C 202/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062827/02, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062827/02,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 12 juli 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 16 september 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 12 juli 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 16 september 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 28 november 2018, och som offentliggjordes den 14 januari 2019 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 28 november 2018, och som offentliggjordes den 14 januari 2019 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 6 februari 2013 lämnade Dow AgroSciences Europe, för Dow AgroSciences LLC, in en ansökan till den behöriga myndigheten i Nederländerna (nedan kallad ansökan), i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om tillstånd att släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 på marknaden (nedan kallad den staplade genetiskt modifierade majsen). Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den staplade genetiskt modifierade majsen för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Den 6 februari 2013 lämnade Dow AgroSciences Europe, för Dow AgroSciences LLC, in en ansökan till den behöriga myndigheten i Nederländerna (nedan kallad ansökan), i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om tillstånd att släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 på marknaden (nedan kallad den staplade genetiskt modifierade majsen). Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den staplade genetiskt modifierade majsen för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

| B. | Ansökan gällde utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av 25 klyvningsprodukter av de transformationshändelser som utgör den staplade genetiskt modifierade majsen. Elva av dessa klyvningsprodukter har redan fått tillstånd (5). De återstående 14 klyvningsprodukterna, tillsammans med den staplade genetiskt modifierade majsen, omfattas av utkastet till kommissionens genomförandebeslut. |
| --- | --- |

B.

Ansökan gällde utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av 25 klyvningsprodukter av de transformationshändelser som utgör den staplade genetiskt modifierade majsen. Elva av dessa klyvningsprodukter har redan fått tillstånd (5). De återstående 14 klyvningsprodukterna, tillsammans med den staplade genetiskt modifierade majsen, omfattas av utkastet till kommissionens genomförandebeslut.

| C. | Den 28 november 2018 antog Efsa ett positivt yttrande, i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 14 januari 2019 (6). |
| --- | --- |

C.

Den 28 november 2018 antog Efsa ett positivt yttrande, i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 14 januari 2019 (6).

| D. | Den staplade genetiskt modifierade majsen kommer från en korsning av fem genetiskt modifierade transformationshändelser för majs och ger resistens mot herbicider som innehåller glufosinat, glyfosat och 2,4-D. Den producerar också sex insektsdödande proteiner (Bt-proteiner eller Cry-proteiner): Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F och CryBb1, som är giftiga för vissa fjärilslarver, samt Cry34Ab1 och Cry25Ab1, som är giftiga för vissa skalbaggslarver (7). |
| --- | --- |

D.

Den staplade genetiskt modifierade majsen kommer från en korsning av fem genetiskt modifierade transformationshändelser för majs och ger resistens mot herbicider som innehåller glufosinat, glyfosat och 2,4-D. Den producerar också sex insektsdödande proteiner (Bt-proteiner eller Cry-proteiner): Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F och CryBb1, som är giftiga för vissa fjärilslarver, samt Cry34Ab1 och Cry25Ab1, som är giftiga för vissa skalbaggslarver (7).

Medlemsstaternas synpunkter

| E. | Medlemsstaterna lämnade många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (8), bland annat att det inte går att dra någon slutgiltig slutsats om de långsiktiga effekterna av de aktuella livsmedlen och/eller fodren på förökning eller utveckling, att det krävs ytterligare information innan riskbedömningen kan slutföras, att sammansättningsanalysen visar att den staplade genetiskt modifierade majsen inte är likvärdig den konventionella motsvarigheten och därför inte kan garanteras vara säker, att miljöövervakningsplanen efter utsläppandet på marknaden inte är tillräcklig samt att det krävs mer forskning om Cry-proteinernas biologiska funktion och verkan i förhållande till däggdjur innan de kan anses vara säkra. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaterna lämnade många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (8), bland annat att det inte går att dra någon slutgiltig slutsats om de långsiktiga effekterna av de aktuella livsmedlen och/eller fodren på förökning eller utveckling, att det krävs ytterligare information innan riskbedömningen kan slutföras, att sammansättningsanalysen visar att den staplade genetiskt modifierade majsen inte är likvärdig den konventionella motsvarigheten och därför inte kan garanteras vara säker, att miljöövervakningsplanen efter utsläppandet på marknaden inte är tillräcklig samt att det krävs mer forskning om Cry-proteinernas biologiska funktion och verkan i förhållande till däggdjur innan de kan anses vara säkra.

| F. | Inga försöksdata tillhandahölls av sökanden för de 14 i dagsläget icke godkända klyvningsprodukterna av den staplade genetiskt modifierade majsen (9). Staplade transformationshändelser bör inte godkännas utan en grundlig bedömning av försöksdata för varje klyvningsprodukt. |
| --- | --- |

F.

Inga försöksdata tillhandahölls av sökanden för de 14 i dagsläget icke godkända klyvningsprodukterna av den staplade genetiskt modifierade majsen (9). Staplade transformationshändelser bör inte godkännas utan en grundlig bedömning av försöksdata för varje klyvningsprodukt.

Kompletterande herbicider

| G. | Ett antal studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av dessa herbicider (10). Till följd av detta måste man räkna med att den staplade genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, glyfosat och 2,4-D, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden. |
| --- | --- |

G.

Ett antal studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av dessa herbicider (10). Till följd av detta måste man räkna med att den staplade genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, glyfosat och 2,4-D, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden.

| H. | Enligt det samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen för 2020, 2021 och 2022 är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta resthalter av glyfosat, glufosinat eller 2,4-D i importerad majs (11). Det kan inte uteslutas att den staplade genetiskt modifierade majsen eller produkter som innehåller eller framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, som har införts för att skydda konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

H.

Enligt det samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen för 2020, 2021 och 2022 är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta resthalter av glyfosat, glufosinat eller 2,4-D i importerad majs (11). Det kan inte uteslutas att den staplade genetiskt modifierade majsen eller produkter som innehåller eller framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, som har införts för att skydda konsumenternas hälsa.

| I. | Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande. Världshälsoorganisationens internationella center för cancerforskning klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

I.

Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande. Världshälsoorganisationens internationella center för cancerforskning klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| J. | Enligt Efsa saknas de toxikologiska uppgifter som krävs för en bedömning av riskerna för konsumenterna gällande flera av de nedbrytningsprodukter för glyfosat som är relevanta för genetiskt modifierade glyfosattoleranta grödor (12). |
| --- | --- |

J.

Enligt Efsa saknas de toxikologiska uppgifter som krävs för en bedömning av riskerna för konsumenterna gällande flera av de nedbrytningsprodukter för glyfosat som är relevanta för genetiskt modifierade glyfosattoleranta grödor (12).

| K. | I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen. Enligt Efsa är detta också fallet när den kompletterande herbiciden är glyfosat (13). |
| --- | --- |

K.

I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen. Enligt Efsa är detta också fallet när den kompletterande herbiciden är glyfosat (13).

| L. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (14). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (15). |
| --- | --- |

L.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (14). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (15).

| M. | Inom oberoende forskning finns det en oro kring riskerna med det verksamma ämnet 2,4-D vad gäller embryoutveckling, medfödda missbildningar och hormonstörningar. |
| --- | --- |

M.

Inom oberoende forskning finns det en oro kring riskerna med det verksamma ämnet 2,4-D vad gäller embryoutveckling, medfödda missbildningar och hormonstörningar.

| N. | I en aktuell artikel ifrågasatte en expert som arbetar med att utveckla genetiskt modifierade växter säkerheten hos genetiskt modifierade grödor som är toleranta mot 2,4-D, på grund av att de bryts ned till den cytotoxiska nedbrytningsprodukten 2,4-diklorfenol (16). |
| --- | --- |

N.

I en aktuell artikel ifrågasatte en expert som arbetar med att utveckla genetiskt modifierade växter säkerheten hos genetiskt modifierade grödor som är toleranta mot 2,4-D, på grund av att de bryts ned till den cytotoxiska nedbrytningsprodukten 2,4-diklorfenol (16).

Bt-proteiner

| O. | Flera studier visar att det efter exponering för Bt-proteiner har observerats biverkningar som kan påverka immunsystemet, och att vissa Bt-proteiner kan ha adjuvansegenskaper (17), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med. |
| --- | --- |

O.

Flera studier visar att det efter exponering för Bt-proteiner har observerats biverkningar som kan påverka immunsystemet, och att vissa Bt-proteiner kan ha adjuvansegenskaper (17), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

| P. | I en reservation som uttrycktes av en medlem av Efsas GMO-panel i samband med bedömningen av en annan, liknande, staplad genetiskt modifierad majs och dess klyvningsprodukter konstaterades att oavsiktliga effekter på immunsystemet visserligen aldrig har identifierats i någon tillämpning där Bt-proteiner uttrycks, men att de inte kunde observeras i de toxikologiska studier som för närvarande rekommenderas och utförs för säkerhetsbedömning av genetiskt modifierade växter vid Efsa, eftersom de inte inkluderar lämpliga tester för detta ändamål (18). |
| --- | --- |

P.

I en reservation som uttrycktes av en medlem av Efsas GMO-panel i samband med bedömningen av en annan, liknande, staplad genetiskt modifierad majs och dess klyvningsprodukter konstaterades att oavsiktliga effekter på immunsystemet visserligen aldrig har identifierats i någon tillämpning där Bt-proteiner uttrycks, men att de inte kunde observeras i de toxikologiska studier som för närvarande rekommenderas och utförs för säkerhetsbedömning av genetiskt modifierade växter vid Efsa, eftersom de inte inkluderar lämpliga tester för detta ändamål (18).

| Q. | En ny studie visar att en snabb ökning av betning med neonikotinoider i Förenta staterna sammanfaller med en ökad plantering av genetiskt modifierad Bt-majs (19). EU har förbjudit utomhusbruk av tre neonikotinoider, inbegripet för betning, på grund av deras inverkan på honungsbin och andra pollinerande insekter (20). |
| --- | --- |

Q.

En ny studie visar att en snabb ökning av betning med neonikotinoider i Förenta staterna sammanfaller med en ökad plantering av genetiskt modifierad Bt-majs (19). EU har förbjudit utomhusbruk av tre neonikotinoider, inbegripet för betning, på grund av deras inverkan på honungsbin och andra pollinerande insekter (20).

| R. | Bedömningar av herbicidrester och dessas metaboliter på genetiskt modifierade växter, samt deras potentiella växelverkan med Bt-proteiner, omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

R.

Bedömningar av herbicidrester och dessas metaboliter på genetiskt modifierade växter, samt deras potentiella växelverkan med Bt-proteiner, omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer.

Odemokratisk process

| S. | Varken vid omröstningen i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, som ägde rum den 12 juli 2019, eller överklagandekommittén, som ägde rum den 16 september 2019, utfärdades något yttrande, vilket innebär att godkännandet inte stöds av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

S.

Varken vid omröstningen i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, som ägde rum den 12 juli 2019, eller överklagandekommittén, som ägde rum den 16 september 2019, utfärdades något yttrande, vilket innebär att godkännandet inte stöds av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| T. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (21). |
| --- | --- |

T.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (21).

| U. | Under den åttonde valperioden antog parlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det. |
| --- | --- |

U.

Under den åttonde valperioden antog parlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (22), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011. Parlamentet uppmanar rådet att driva på sitt arbete med kommissionens förslag som en brådskande fråga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillfälligt upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att godkännandeförfarandet har reviderats på ett sådant sätt att bristerna i det nuvarande förfarandet, vilket har visat sig vara olämpligt, åtgärdas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka förslag om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller för användning som livsmedel eller foder, om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan att det gjorts en fullständig bedömning av restsubstanserna från besprutning med kompletterande herbicider, dessas metaboliter och kommersiella beredningar såsom de används i odlingsländerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och dessas restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna import, varken för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid som inte är godkänd för användning i unionen, i detta fall glufosinat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några klyvningsprodukter av staplade transformationshändelser om de inte har utvärderats noggrant av Efsa på grundval av fullständiga uppgifter som sökanden lämnat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser i synnerhet att ett godkännande av klyvningsprodukter som det inte har lämnats några säkerhetsuppgifter om och som inte ens har testats eller skapats än strider mot principerna i den allmänna livsmedelslagstiftningen, som anges i förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att vidareutveckla och systematiskt tillämpa metoder som gör det möjligt att identifiera oavsiktliga effekter av staplade transformationshändelser, till exempel i fråga om Bt-toxinernas adjuvansegenskaper. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande om bedömningen av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 x DAS-40278-9 och klyvningsprodukter, oavsett deras ursprung, för livsmedels- och foderändamål, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521.

(4)  Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer.

(5)  1507 x 59122, godkänt genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1110, MON 89034 × MON 88017, godkänt genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/2046, och MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122, godkänt genom kommissionens genomförandebeslut 2013/650/EU.

(6)  Vetenskapligt yttrande om bedömningen av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 x DAS-40278-9 och klyvningsprodukter, oavsett deras ursprung, för livsmedels- och foderändamål, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521.

(7)  Se Efsas yttrande, s. 10–11.

(8)  Jfr bilaga G, medlemsstaternas kommentarer, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-00210.

(9)  Se Efsas yttrande, s. 4.

(10)  Se t.ex. Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, 2016, 57(1): 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, och Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 2012, 24(24), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, EUT L 88, 29.3.2019, s. 28.

(12)  Efsas slutsatser om expertgranskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet glyfosat, EFSA Journal, vol. 13(2015):11, artikelnr 4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(13)  Efsas bedömning av de befintliga resthalterna för glyfosat i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005, den 17 maj 2018, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG, EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(15)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(16)  Lurquin, P.F., Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants, 3 Biotech, 2016,

6(1): 1–4, https://link.springer.com/article/10.1007/s13205-016-0387-9#CR25.

(17)  För en bedömning, se Rubio Infante, N., och Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630–648,

http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18)  Ansökan EFSA-GMO-DE-2010-86 (majsen Bt11 3 MIR162 3 1507 3 GA21 och tre klyvningsprodukter, oavsett deras ursprung), reservation av J.M. Wal, medlem i Efsas GMO-panel, maj 2018, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, s. 34.

(19)  Douglas, M.R. och Tooker, J.F., Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops, Environmental Science & Technology, 2015, 49(8): 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141 g.

(20)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(21)  Se till exempel öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), eller 2016 års tal om tillståndet i unionen (Strasbourg den 14 september 2016).

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/25

---

P9_TA(2019)0031

Utländsk inblandning i val och spridande av falsk information i nationella och europeiska demokratiska processer

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (2019/2810(RSP))

(2021/C 202/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 och 52, konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artiklarna 8, 9, 10, 11, 13, 16 och 17 samt protokollet till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 och 52, konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artiklarna 8, 9, 10, 11, 13, 16 och 17 samt protokollet till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 3,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, särskilt artiklarna 2, 17, 19, 20 och 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, särskilt artiklarna 2, 17, 19, 20 och 25,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2018Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2018Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (COM(2018)0236),

| — | med beaktande av kommissionens och vice ordförandens/den höga representantens gemensamma åtgärdsplan mot desinformation av den 5 december 2018 (JOIN(2018)0036) och kommissionens och vice ordförandens/den höga representantens gemensamma lägesrapport om åtgärdsplanen mot desinformation av den 14 juni 2019 (JOIN(2019)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och vice ordförandens/den höga representantens gemensamma åtgärdsplan mot desinformation av den 5 december 2018 (JOIN(2018)0036) och kommissionens och vice ordförandens/den höga representantens gemensamma lägesrapport om åtgärdsplanen mot desinformation av den 14 juni 2019 (JOIN(2019)0012),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 18 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 18 oktober 2018,

| — | med beaktande av den studie om automatiserad bekämpning av desinformation som publicerades den 15 mars 2019 av Europaparlamentets generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie om automatiserad bekämpning av desinformation som publicerades den 15 mars 2019 av Europaparlamentets generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2019 om säkerhetshot kopplade till Kinas ökande teknologiska närvaro i EU och möjliga åtgärder på EU-nivå för att minska dem (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2019 om säkerhetshot kopplade till Kinas ökande teknologiska närvaro i EU och möjliga åtgärder på EU-nivå för att minska dem (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (3),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 mars 2019 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik med en utvärdering av den uppföljning som gjorts av utrikestjänsten två år efter parlamentets betänkande om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 mars 2019 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik med en utvärdering av den uppföljning som gjorts av utrikestjänsten två år efter parlamentets betänkande om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (5) och den pågående reformen av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (5) och den pågående reformen av detta,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2019Nittonde rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion (COM(2019)0353), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2019Nittonde rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion (COM(2019)0353),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Försök av statliga och icke-statliga aktörer från tredjeländer att utöva inflytande på beslutsfattandet i EU och dess medlemsstater, liksom att sätta de värden som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget under press genom försåtlig inblandning, är en del av en större trend som upplevs av demokratier i hela världen. |
| --- | --- |

A.

Försök av statliga och icke-statliga aktörer från tredjeländer att utöva inflytande på beslutsfattandet i EU och dess medlemsstater, liksom att sätta de värden som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget under press genom försåtlig inblandning, är en del av en större trend som upplevs av demokratier i hela världen.

| B. | Utländsk inblandning kan ta många olika former, däribland desinformationskampanjer i sociala medier för att påverka den allmänna opinionen, it-angrepp mot kritisk infrastruktur i samband med val samt direkt och indirekt ekonomiskt stöd till politiska aktörer. |
| --- | --- |

B.

Utländsk inblandning kan ta många olika former, däribland desinformationskampanjer i sociala medier för att påverka den allmänna opinionen, it-angrepp mot kritisk infrastruktur i samband med val samt direkt och indirekt ekonomiskt stöd till politiska aktörer.

| C. | Utländsk valinblandning utgör en stor utmaning, eftersom den allvarligt hotar europeiska demokratiska samhällen och institutioner, de grundläggande fri- och rättigheterna, rättsstaten, säkerheten, det ekonomiska välståndet och i sista hand Europas suveränitet. |
| --- | --- |

C.

Utländsk valinblandning utgör en stor utmaning, eftersom den allvarligt hotar europeiska demokratiska samhällen och institutioner, de grundläggande fri- och rättigheterna, rättsstaten, säkerheten, det ekonomiska välståndet och i sista hand Europas suveränitet.

| D. | Den globala sammankopplingen av människor och ekonomier genom digitala medel och ny teknik har också använts och missbrukats av stater som ägnar sig åt utländsk inblandning. Medier, framför allt sociala plattformar, kan lätt utnyttjas för att sprida desinformation. |
| --- | --- |

D.

Den globala sammankopplingen av människor och ekonomier genom digitala medel och ny teknik har också använts och missbrukats av stater som ägnar sig åt utländsk inblandning. Medier, framför allt sociala plattformar, kan lätt utnyttjas för att sprida desinformation.

| E. | Medvetenheten om ryska desinformationskampanjer behöver öka, eftersom de är den främsta källan till desinformation i Europa. |
| --- | --- |

E.

Medvetenheten om ryska desinformationskampanjer behöver öka, eftersom de är den främsta källan till desinformation i Europa.

| F. | Statliga och icke-statliga aktörer från andra tredjeländer än Ryssland ägnar sig åt försåtlig inblandning i de offentliga debatterna i Europa. |
| --- | --- |

F.

Statliga och icke-statliga aktörer från andra tredjeländer än Ryssland ägnar sig åt försåtlig inblandning i de offentliga debatterna i Europa.

| G. | En preliminär analys av kommissionen i juni 2019 visade att de åtgärder som vidtagits för att skydda europeiska val faktiskt bidrog till att begränsa utländsk statlig och icke-statlig inblandning i valet till Europaparlamentet i maj 2019. |
| --- | --- |

G.

En preliminär analys av kommissionen i juni 2019 visade att de åtgärder som vidtagits för att skydda europeiska val faktiskt bidrog till att begränsa utländsk statlig och icke-statlig inblandning i valet till Europaparlamentet i maj 2019.

| H. | EU genomförde framgångsrikt ett antal åtgärder för att minska det utländska inflytandet på 2019 års val till Europaparlamentet och bevara dess integritet, däribland en uppförandekod mot desinformation, ett system för snabb varning och ett europeiskt valsamarbetsnätverk. Kommissionen har meddelat sin avsikt att vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med dessa frågor. |
| --- | --- |

H.

EU genomförde framgångsrikt ett antal åtgärder för att minska det utländska inflytandet på 2019 års val till Europaparlamentet och bevara dess integritet, däribland en uppförandekod mot desinformation, ett system för snabb varning och ett europeiskt valsamarbetsnätverk. Kommissionen har meddelat sin avsikt att vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med dessa frågor.

| I. | EU är starkt beroende av utländsk teknik, programvara och infrastruktur, vilket kan göra unionen sårbarare för utländsk valinblandning. |
| --- | --- |

I.

EU är starkt beroende av utländsk teknik, programvara och infrastruktur, vilket kan göra unionen sårbarare för utländsk valinblandning.

| J. | Den försåtliga inblandningen är så omfattande att det krävs en samordnad europeisk reaktion som omfattar flera kompletterande delar. |
| --- | --- |

J.

Den försåtliga inblandningen är så omfattande att det krävs en samordnad europeisk reaktion som omfattar flera kompletterande delar.

| K. | Det är inte bara offentliga myndigheter som har ansvaret för att motverka desinformation och utländsk valinblandning, utan även internetföretag och företag inom sociala medier, som därför bör samarbeta för att uppnå detta mål, samtidigt som yttrandefriheten inte urholkas eller företagen blir till privatiserade censurorgan. |
| --- | --- |

K.

Det är inte bara offentliga myndigheter som har ansvaret för att motverka desinformation och utländsk valinblandning, utan även internetföretag och företag inom sociala medier, som därför bör samarbeta för att uppnå detta mål, samtidigt som yttrandefriheten inte urholkas eller företagen blir till privatiserade censurorgan.

| L. | I flera utredningar har det framkommit att centrala valbestämmelser har överträtts eller kringgåtts, i synnerhet bestämmelserna om insyn i kampanjfinansieringen, med anklagelser om politisk finansiering från icke-vinstdrivande organisationer i tredjeländer, särskilt Ryssland. |
| --- | --- |

L.

I flera utredningar har det framkommit att centrala valbestämmelser har överträtts eller kringgåtts, i synnerhet bestämmelserna om insyn i kampanjfinansieringen, med anklagelser om politisk finansiering från icke-vinstdrivande organisationer i tredjeländer, särskilt Ryssland.

| M. | Alla inrapporterade incidenter om utländsk valinblandning ingår i ett systematiskt mönster som har återkommit under de senaste åren. |
| --- | --- |

M.

Alla inrapporterade incidenter om utländsk valinblandning ingår i ett systematiskt mönster som har återkommit under de senaste åren.

| N. | Mer än 50 presidentval och nationella, lokala eller regionala val ska hållas i medlemsstaterna före utgången av 2020. |
| --- | --- |

N.

Mer än 50 presidentval och nationella, lokala eller regionala val ska hållas i medlemsstaterna före utgången av 2020.

| 1. | Europaparlamentet betonar att yttrandefrihet, skydd av personlig integritet och personuppgifter samt mediepluralism är centrala för motståndskraftiga demokratiska samhällen och ger det bästa skyddet mot desinformationskampanjer och fientlig propaganda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att inblandning i val, trots att fientlig inblandning och desinformation från utlandet är en mångfacetterad fråga, är en del av en bredare strategi av hybridkrigföring och att en motreaktion därför förblir en central säkerhets- och utrikespolitisk angelägenhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att utländsk valinblandning urholkar människors rätt att i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna framföra sin åsikt om hur landet ska styras, direkt eller genom fritt valda företrädare, och att sådan inblandning av andra stater utgör en kränkning av internationell rätt, även i fall där militärt våld, hot mot den territoriella integriteten eller hot mot det politiska oberoendet inte förekommer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att fria och rättvisa val står i centrum för den demokratiska processen och uppmanar därför EU-institutionerna och medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder i denna fråga, även i den kommande processen av reflektion om EU:s framtid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att bevis på inblandning kontinuerligt kommer i dagen, ofta med tecken på utländskt inflytande, inför alla större nationella val och val till Europaparlamentet. Mycket av denna inblandning gynnar EU-fientliga, högerextremistiska och populistiska kandidater och riktar in sig på specifika minoriteter och utsatta grupper, bland annat migranter, hbti-personer och religiösa grupper, personer med romsk bakgrund och muslimer eller personer som uppfattas som muslimer, för att tjäna det vidare syftet att skapa misstro mot demokratiska och jämlika samhällen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en oroväckande trend med globala högerextrema grupper som använder sig av desinformation på plattformar för sociala medier i stor skala. Parlamentet fruktar att denna desinformation har haft inflytande över bakslaget för jämställdhet och hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att de allra flesta medlemsstater helt eller delvis har förbjudit utländska donationer till politiska partier och kandidater. Det är dock oroväckande att utländska aktörer har hittat sätt att kringgå lagarna även i fall där dessa innebär restriktioner för källorna till politisk finansiering och har erbjudit stöd till sina allierade genom att ta lån hos utländska banker, såsom i fallet med Nationella fronten 2016, genom inköpsavtal och kommersiella avtal, såsom i fallet med de anklagelser som rapporterades av Der Spiegel och Süddeutsche Zeitung den 17 maj 2019 mot Frihetspartiet i Österrike och av Buzzfeed och L’Espresso den 10 juli 2019 mot Lega per Salvini Premier, samt genom underlättande av finansiell verksamhet, såsom den brittiska pressen rapporterade om i samband med kampanjen Leave.eu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den mycket farliga karaktären hos i synnerhet den ryska propagandan och uppmanar kommissionen och rådet att införa en effektiv och detaljerad strategi för att motverka ryska desinformationsstrategier på ett snabbt och kraftfullt sätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar med oro att antalet fall av desinformation som tillskrivs ryska källor och har dokumenterats av arbetsgruppen för strategisk kommunikation i öst sedan januari 2019 (998 fall) är mer än dubbelt så stort som under samma period 2018 (434 fall). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer vidare kraftfullt de allt aggressivare försöken av statliga och icke-statliga aktörer från tredjeländer att undergräva eller rubba de normativa grunderna och principerna för de europeiska demokratierna och suveräniteten för alla anslutningsländer på västra Balkan och länderna i det östliga partnerskapet, liksom att påverka val och stödja extremiströrelser, med tanke på att it-angreppens omfattning ständigt växer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner de positiva effekterna av de frivilliga åtgärder som vidtagits av tjänsteleverantörer och plattformar för att motverka desinformation, däribland nya regler för att öka öppenheten om valreklam på sociala medier i uppförandekoden, liksom de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit under det senaste året. Parlamentet påminner dem om deras gemensamma ansvar när det gäller kampen mot desinformation. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 25 oktober 2018, där man kraftfullt uppmanade Facebook, i efterdyningarna av Cambridge Analytica-skandalen, att vidta olika åtgärder för att förhindra att den sociala plattformen utnyttjas för valinblandning. Parlamentet noterar att Facebook inte har följt upp de flesta av dessa begäranden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att valinblandning i en medlemsstat påverkar EU som helhet, eftersom EU-institutionernas sammansättning kan påverkas. Parlamentet anser att dessa hot inte kan hanteras vare sig enbart av nationella myndigheter som arbetar isolerat eller genom ren självreglering av den privata sektorn, utan att de kräver en samordnad flernivåstrategi med många aktörer. För att EU ska kunna reagera kraftfullt bör det utvecklas rättsliga ramar för att ta itu med hybridhot, inbegripet it-angrepp och desinformation, både på EU-nivå och på internationell nivå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar dock att det behöver utvecklas en kraftfull gemensam europeisk policy för att verkningsfullt bekämpa både utländsk inblandning och desinformationskampanjer genom robust kommunikation på EU-nivå med onlineplattformar och tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda aktörer att fortsätta sina ansträngningar för att se till att den demokratiska processen och val skyddas från utländsk statlig och icke-statlig inblandning och manipulering. Parlamentet pekar särskilt på behovet att förbättra mediekompetens och medborgarutbildning genom kulturen och skolsystemet från tidig ålder för att göra det möjligt för dem som utsätts för desinformationskampanjer att identifiera informationen som partisk. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta med specifik utbildning i mediekompetens i läroplanerna och att ta fram informationskampanjer som riktar sig till de delar av befolkningen som är mer sårbara för desinformation. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är bekymrat över EU:s beroende av utländsk teknik och maskinvara. EU måste sträva efter att öka sin egen kapacitet, eftersom detta kommer att begränsa möjligheterna till försåtlig valinblandning från utländska aktörers sida. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att skapa en innovationsvänlig miljö som bygger på marknadsekonomiska principer och skydd av de grundläggande rättigheterna, för att göra det möjligt för europeiska företag att tillvarata sin fulla potential och använda skyddet av dessa rättigheter som en konkurrensfördel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser finansiering på nationell och europeisk nivå för att stärka kapaciteten att stå emot fientliga tredje parters strategiska kommunikation och att utbyta information och bästa praxis på detta område, även inom ramen för både den nuvarande fleråriga budgetramen och den fleråriga budgetramen efter 2020, bland annat genom Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa. Sådana program bör innehålla tillräckliga skyddsåtgärder för att säkerställa strikt efterlevnad av internationell rätt och mänskliga rättigheter, särskilt när det är tredjeländer som finansieras. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet att fortsätta att stödja och främja ansvarsfull journalistik och redaktionellt ansvar i både de traditionella och de nya medierna, inför utmaningen med icke-verifierad eller ensidig tendentiös information som undergräver medborgarnas förtroende för oberoende medier. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att stödja public service-medier som inte är ekonomiskt beroende av privata finansieringskällor och som därför kan tillhandahålla högkvalitativ och opartisk information till allmänheten, samtidigt som deras oberoende från politisk inblandning säkerställs och upprätthålls. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för det värdefulla arbete som utförs av det europeiska initiativet för demokrati med att stödja organisationer som bekämpar falska nyheter och desinformation. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att EU bör arbeta för praktiska lösningar för att stödja och stärka demokratiska, oberoende och mångsidiga medier i länderna i EU:s grannskap och i de länder på västra Balkan som är kandidater till EU-anslutning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en uppgradering av EU:s arbetsgrupp East StratCom till en permanent struktur inom Europeiska utrikestjänsten med betydligt större finansiering och personalstyrka än hittills. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att det, på grund av de komplexa risker som valinblandning och desinformationskampanjer på internet medför, krävs ett sektorsövergripande samarbete med deltagande av behöriga myndigheter och berörda parter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klassificera valutrustning som kritisk infrastruktur så att åtgärderna enligt direktivet om nät- och informationssäkerhet (9) kan tillämpas vid en överträdelse. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att en betydande del av denna försåtliga inblandning utgör överträdelser av europeiska regler om uppgiftsskydd och integritetsskydd. De nationella dataskyddsmyndigheterna uppmanas att till fullo utnyttja sina befogenheter att utreda dataskyddsöverträdelser och att utdöma avskräckande påföljder och bestraffningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att medlemsstaterna med stöd av Eurojust ska genomföra utredningar av påståendena om att utländska makter använt det politiska rummet på internet på ett olagligt sätt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin övervakning av effekterna av utländsk inblandning i Europa och att fullgöra dess tillträdande ordförande Ursula von der Leyens högtidliga åtagande att ”behandla hotet från yttre inblandning i val till Europaparlamentet” (10). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar nästa vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att göra kampen mot desinformation till ett centralt utrikespolitiskt mål. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjliga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som kan leda till ingripande av plattformar för sociala medier i syfte att systematiskt märka innehåll som delas av botar, se över algoritmer för att göra dessa så opartiska som möjligt samt stänga konton för personer som sysslar med olaglig verksamhet som syftar till att störa de demokratiska processerna eller uppvigla till hatpropaganda, utan att kompromissa med yttrandefriheten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja offentliga institutioner, tankesmedjor, icke-statliga organisationer och gräsrotscyberaktivister som arbetar med frågor som rör propaganda och desinformation, och att tillgängliggöra finansiering och stöd till informationskampanjer för allmänheten som syftar till att öka EU-medborgarnas motståndskraft mot desinformation. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att visselblåsare spelar en viktig roll som ett skydd för demokratin och samhällsstyrningen när de lämnar ut information i allmänhetens intresse. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Europarådets medlemsstater att fastställa och sprida en policy för visselblåsning på grundval av respekten för de 20 principer som fastställs i rekommendation CM/Rec (2014)6. Parlamentet påminner om det nyligen antagna direktivet om skydd av visselblåsare. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att EU gör 4 175 miljoner euro tillgängliga för åtgärder som syftar till att stödja mediefrihet och undersökande journalistik, inbegripet en snabbinsatsmekanism vid kränkningar av press- och mediefriheten och för konkret skydd av journalister. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att EU kan värna sina demokratiska processer endast genom en helhetssyn i fråga om utländsk auktoritär inblandning och genom att hantera sårbarheterna i alla aspekter av demokratiskt styre och demokratiska institutioner, inbegripet europeiska politiska partier. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda diskussioner med berörda parter och internationella partner, bland annat på internationella forum, i syfte att trappa upp sina insatser för att motverka hybridhot. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att Nato med sina kompetenscentrum är ett avgörande verktyg som gör det möjligt för Europa att stärka den transatlantiska kopplingen och att öka både Europas och Nordamerikas motståndskraft mot desinformation. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med frågan om utländsk finansiering av europeiska politiska partiers och stiftelser utan att hindra skapandet av ett europeiskt offentligt rum som sträcker sig bortom Europeiska unionen, och att inleda en diskussion med medlemsstaterna för att ta upp dessa frågor i förhållande till deras inhemska politiska partier och stiftelser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, enheten för vetenskaplig framsyn, 15 mars 2019.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0156.

(3)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 58.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2019)0187.

(5)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0433.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0514.

(8)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

(10)  En ambitiösare union – Min agenda för Europa av Ursula von der Leyen – Politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission, 2019–2024 (2019) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_sv.pdf – s. 22.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/31

---

P9_TA(2019)0032

Den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (2019/2833(RSP))

(2021/C 202/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310, 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310, 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och systemet för Europeiska unionens egna medel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och systemet för Europeiska unionens egna medel,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (1) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (1) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (3),

| — | med beaktande av sitt interimsbetänkande av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt interimsbetänkande av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (4),

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det är dags att möta EU-medborgarnas förväntningar och säkerställa att de finansiella medlen motsvarar EU:s politiska åtaganden och ambitioner. Parlamentet är fast beslutet att säkerställa en stark och trovärdig flerårig budgetram som möjliggör för EU att effektivt hantera stora utmaningar och uppnå sina politiska mål under de kommande sju åren. Parlamentet anser att EU-valet 2019 gav parlamentet en förnyad legitimitet att utöva sin ställning och roll i denna process. Parlamentet förklarar sig vara redo att avvisa alla ståndpunkter från rådet som inte respekterar parlamentets befogenheter eller inte vederbörligen beaktar dess ståndpunkter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet antar denna resolution i syfte att bekräfta och uppdatera sitt förhandlingsmandat för såväl utgifts- som inkomstsidan i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet begär att förhandlingar med rådet ska inledas snarast, så att man i god tid kan nå en robust överenskommelse, och betonar att parlamentet har varit redo att förhandla sedan november 2018. Parlamentet begär att kommissionen ska lägga fram en beredskapsplan för den fleråriga budgetramen som ska fungera som ett skyddsnät för stödmottagarna i EU:s finansieringsprogram och som gör det möjligt att förlänga den nuvarande fleråriga budgetramen om man inte kan enas om en ny flerårig budgetram i tid. |
| --- | --- |

2.

Bekräftelse av parlamentets fasta ståndpunkt

| 3. | Europaparlamentet bekräftar sitt förhandlingsmandat enligt parlamentets interimsbetänkande av den 14 november 2018 om beloppen i den fleråriga budgetramen (per program, per rubrik och på global nivå), EU:s egna medel, flexibilitetsbestämmelser, halvtidsrevidering och övergripande principer, såsom integreringen av FN:s mål för hållbar utveckling, klimat och jämställdhet i all politik och alla initiativ i nästa fleråriga budgetram, liksom specifika ändringsförslag till den föreslagna förordningen om den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parlamentet upprepar att nästa fleråriga budgetram bör fastställas till 1 324,1 miljarder euro i 2018 års priser, vilket motsvarar 1,3 % av EU-27-ländernas bruttonationalinkomst (BNI). Parlamentet betonar att denna totalsumma är resultatet av en bedömning nedifrån och upp av den finansieringsnivå som krävs för varje EU-program och varje EU-politikområde. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sin avsikt att ge flaggskeppsprogram ett uppsving (till exempel på områdena ungdom, forskning och innovation, miljö och klimatomställning, infrastruktur, små och medelstora företag, digitalisering och sociala rättigheter), bibehålla finansieringen till befintliga EU-politikområden i reala termer (framför allt sammanhållning, jordbruk och fiskeri), och se till att ytterligare ansvarsområden (till exempel på områdena migration, yttre åtgärder och försvar) ges ytterligare finansiella medel. Parlamentet är fast övertygat om att ett europeiskt mervärde skapas när resurser utnyttjas gemensamt på EU-nivå för större effektivitet, solidaritet och total genomslagskraft. Parlamentet betonar i detta sammanhang att framtida utgifter i högre grad behöver inriktas på resultat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att parlamentet inte kommer att godkänna den fleråriga budgetramen om det inte finns någon överenskommelse om reformen av systemet för EU:s egna medel, inbegripet införandet av en korg med nya egna medel som är bättre anpassade till EU:s viktiga politiska prioriteringar och som uppmuntrar till framsteg inom dessa prioriteringar. Parlamentet påminner om att införandet av nya egna medel inte bara syftar till att minska de BNI-baserade bidragens dominans, utan också till att garantera lämplig finansiering av EU:s utgifter i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet bekräftar på nytt sin ståndpunkt enligt interimsbetänkandet om den fleråriga budgetramen avseende möjliga nya egna medel (en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, beskattning av digitala tjänster, en skatt på finansiella transaktioner, inkomster från utsläppshandelssystemet, ett plastbidrag och en koldioxidjusteringsmekanism), ett avskaffande av alla rabatter och korrigeringar, ett förenklat system för mervärdesskattebaserade egna medel, en minskning av nationella ”uppbördskostnader” som dras av från tullar och inkludering av andra inkomster i form av böter och avgifter i EU-budgeten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att en ny mekanism behöver införas för att skydda EU:s budget när rättsstatsprincipen inte respekteras eller när det finns ett systemhot mot värderingarna i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och när detta påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet understryker att sådana åtgärder inte får påverka statliga organs eller medlemsstaters skyldigheter att göra utbetalningar till slutliga mottagare eller stödmottagare. |
| --- | --- |

6.

Hantering av nya initiativ efter EU-valet

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de politiska åtagandena om ytterligare initiativ som kommissionens tillträdande ordförande gjorde när hon godkändes i juli 2019, och förväntar sig att deras budgetkonsekvenser ska klargöras utan dröjsmål. Parlamentet understryker att alla nya initiativ, av vilka några i stort sett hade förutspåtts redan i parlamentets interimsbetänkande, bör beräknas utöver kommissionens ursprungliga förslag för nästa period, och således ge högre tak i den fleråriga budgetramen än vad som ursprungligen föreslagits. Parlamentet förväntar sig därför att kommissionen formellt ska återspegla budgetkonsekvenserna av dessa initiativ i sitt ursprungliga förslag till flerårig budgetram och tillsammans med parlamentet försvara den nödvändiga finansieringsnivån i de kommande förhandlingarna om den fleråriga budgetramen med rådet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att den nya kommissionen omedelbart ska lägga fram ytterligare lagstiftningsförslag om inrättande av nya instrument, så att deras finansiering kan tas med i överenskommelsen om nästa fleråriga budgetram. Parlamentet förväntar sig att eventuella nya initiativ som kan komma att föreslås efter antagandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027 finansieras med nya anslag. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den tillträdande ordförandens åtaganden på inkomstsidan om att ge nytt liv åt eller förlänga ett antal initiativ som bör ingå i den framtida korgen med nya egna medel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt ta tillfället i akt och införa en koldioxidjusteringsmekanism, vilket är ett bra sätt att bemöta allmänhetens krav på ett handlingskraftigt ledarskap i kampen mot klimatförändringarna, samtidigt som lika villkor för alla säkerställs i den internationella handeln. |
| --- | --- |

9.

Ytterligare ett steg på vägen mot klimatomställning

| 10. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt odelade stöd för principen om integrering av klimataspekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nästa fleråriga budgetram till fullo överensstämmer med Parisavtalet, och framhåller att de politiska och finansiella ansträngningarna måste intensifieras avsevärt om man ska uppnå avtalets mål samt få till stånd en rättvis omställning till en koldioxidfri ekonomi som grundas på strängast möjliga kriterier för social rättvisa, så att ingen människa och inget område hamnar på efterkälken. Parlamentet ser fram emot ett konkret förslag till den europeiska gröna given, som tas upp i den tillträdande kommissionsordförandens politiska riktlinjer. Parlamentet förväntar sig att budgetmedlen för nästa budgetperiod motsvarar denna ambition, och understryker samtidigt att en sänkt flerårig budgetram självklart skulle betyda ett steg tillbaka. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att gemensamma klimatåtgärder på EU-nivå ger ett avsevärt mervärde och därför bör utgöra kärnan i moderniseringen av EU:s budget och utgiftsprogram. Parlamentet betonar därför, i enlighet med interimsbetänkandet, att integreringen av klimataspekter och aspekter rörande biologisk mångfald i nästa fleråriga budgetram måste gå längre än att fastställa utgiftsmål, och även omfatta integrering av klimataspekter och den sociala dimensionen i beslutsfattandet för alla större program och under hela policycykeln. Parlamentet begär dessutom i detta sammanhang en mer transparent, stringent och övergripande metod, inklusive reformerade resultatindikatorer för att definiera och följa utgifter som är relevanta för klimatet och den biologiska mångfalden, ett avskaffande av finansiellt stöd till skadliga åtgärder och övervakning av vilken effekt klimatintegreringen har på begränsnings- och anpassningsåtgärder på medellång och lång sikt. Parlamentet begär att i högre grad få delta i utarbetandet av en sådan metod. |
| --- | --- |

11.

Omedelbar inledning av interinstitutionella förhandlingar

| 12. | Europaparlamentet påminner om att artikel 312.5 i EUF-fördraget anger att de tre EU-institutionerna under hela det förfarande som leder till antagandet av budgetramen ska ”vidta alla nödvändiga åtgärder för att underlätta antagandet”. Parlamentet understryker att parlamentet sedan nästan ett år tillbaka är redo att förhandla om alla aspekter av paketet för den fleråriga budgetramen och egna medel, men att rådet hittills inte har gått med på att delta i några meningsfulla diskussioner utöver korta och formella informationsmöten och genomgångar i anslutning till rådets möte (allmänna frågor). Parlamentet anser att sådana minimalistiska kontakter inte kan anses utgöra ett tillfredsställande interinstitutionellt samarbete och inte uppfyller de uttryckliga kraven i fördraget. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet kräver därför att de interinstitutionella diskussionerna om den fleråriga budgetramen och egna medel omedelbart ska intensifieras och bana väg för verkliga förhandlingar, och uppmanar rådet att utan dröjsmål anta sitt förhandlingsmandat. Parlamentet anser att rådet redan nu vederbörligen bör beakta parlamentets ståndpunkter när det beslutar om sin egen ståndpunkt, i syfte att säkra parlamentets godkännande. Parlamentet förväntar sig att rådets ordförandeskap och kommissionen i detta syfte tydligt kommunicerar och förklarar parlamentets synpunkter för rådet (allmänna frågor), och begär att parlamentets förhandlingsgrupp ska närvara vid alla informella rådsmöten som behandlar den fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar att trepartsmöten tillägnade den fleråriga budgetramen och egna medel måste inledas, så att diskussionen om de olika aspekterna av förslagen om den fleråriga budgetramen och egna medel kan fördjupas. Dessa trepartsmöten bör komplettera befintliga informationsmöten och genomgångar i rådet (allmänna frågor). Dessutom förväntar sig parlamentet att högnivåmöten mellan institutionernas ordförande ska sammankallas i enlighet med artikel 324 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

Värnande om parlamentets befogenheter

| 14. | Europaparlamentet noterar rådets metod att förbereda förhandlingspaket för den fleråriga budgetramen. Parlamentet är dock oroat över att detta är ännu ett försök att ge Europeiska rådet en dominerande ställning så att det kan fatta oåterkalleliga beslut om olika aspekter av den fleråriga budgetramen, på samma sätt som skedde under den process som ledde till antagandet av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker att det inte utan vidare kommer att ge sitt godkännande om det ställs inför fullbordat faktum, och är redo att vägra att ge sitt godkännande till dess att en tillfredsställande överenskommelse har nåtts. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att dessa förhandlingspaket inte bara innehåller delar av förordningen om den fleråriga budgetramen, som kräver parlamentets godkännande, utan även ett stort antal lagstiftningsbestämmelser som avser EU:s sektorspolitik och som ska beslutas inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet anser därför att dessa förhandlingspaket inte är något annat än ett internt rådsförfarande som absolut inte får hindra parlamentet från att genomföra ordentliga förhandlingar om alla delar av paketet för den fleråriga budgetramen och sektorslagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck rådet att inleda förhandlingar med parlamentet om alla aspekter av sektorslagstiftningen för de nya EU-programmen, liksom om förslaget om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådets slutsatser är politiska, och att Europeiska rådet enligt artikel 15.1 i EU-fördraget inte får ha någon lagstiftande funktion. Parlamentet uppmanar därför Europeiska rådet att avstå från att anta detaljerade och till synes bindande slutsatser på grundval av förhandlingspaketet om den fleråriga budgetramen, eftersom detta skulle utgöra en direkt inblandning på lagstiftningsområdet. Parlamentet litar på att kommissionen, i egenskap av opartisk medlare och fördragens väktare, stöder parlamentet i dess utövande av sina lagstiftningsbefogenheter inom ramen för såväl godkännandeförfarandet som det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

16.

Ett skyddsnät för mottagare av stöd från EU-program: upprättande av en beredskapsplan för den fleråriga budgetramen

| 17. | Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet redan flera gånger har förlängt tidsfristen för att fatta ett politiskt beslut. Parlamentet oroas över att om rådet och Europeiska rådet drabbas av ytterligare förseningar utan att involvera parlamentet, så finns det en uppenbar risk för att dessa komplexa förhandlingar inte kan slutföras framgångsrikt innan den nuvarande budgetramen upphör att gälla. Parlamentet påminner om att lanseringen av EU-program drabbades av allvarliga förseningar till följd av det sena antagandet av den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket också har varit fallet tidigare. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Parlamentet påminner om att om en ny flerårig budgetram inte antas i tid så tillåter artikel 312.4 i EUF-fördraget ett skyddsnät i form av en tillfällig förlängning av det sista årets tak och andra bestämmelser i den nuvarande ramen. Parlamentet är dock oroat över att ett sådant skyddsnät skulle kunna urholkas, inte bara av en bristande beredskap på operativ nivå utan också till följd av de gällande förfallodatumen för vissa av de nuvarande EU-programmen. Parlamentet varnar i detta sammanhang för ett avbrytande av EU-program, och förklarar sig vara fast beslutet att inte tvingas acceptera en dålig överenskommelse på grund av tidspress. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen att omedelbart börja utforma en beredskapsplan för den fleråriga budgetramen i syfte att skydda stödmottagare och säkerställa att finansieringen fortsätter om den nuvarande budgetramen skulle behöva förlängas. Parlamentet begär att en sådan plan ska läggas fram formellt i början av 2020, så att den kan antas snabbt av rådet och parlamentet. Parlamentet begär att denna plan ska inbegripa dels ett övergripande lagstiftningsförslag som häver tidsfristerna för de relevanta programmen, så att överensstämmelse säkerställs med artikel 312.4 i EUF-fördraget, dels konkreta operativa bestämmelser, framför allt för att säkerställa kontinuitet i politiska åtgärder under delad förvaltning. |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 51.

(2)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 71.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0226.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/35

---

P9_TA(2019)0033

Sysselsättnings- och socialpolitiken i euroområdet

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (2019/2111(ΙΝΙ))

(2021/C 202/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 174 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 174 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 13,

| — | med beaktande av kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar från 2013,

| — | med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015 (2)
  Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015 (2)
  Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 14 maj 2018 om den ekonomiska politiken i euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 14 maj 2018 om den ekonomiska politiken i euroområdet (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 juni 2019En fördjupad europeisk ekonomisk och monetär union: Bedömning av läget fyra år efter de fem ordförandenas rapport – Europeiska kommissionens bidrag till eurotoppmötet den 21 juni 2019 (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 juni 2019En fördjupad europeisk ekonomisk och monetär union: Bedömning av läget fyra år efter de fem ordförandenas rapport – Europeiska kommissionens bidrag till eurotoppmötet den 21 juni 2019 (COM(2019)0279),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juni 2019Europeiska planeringsterminen 2019 – Landsspecifika rekommendationer (COM(2019)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juni 2019Europeiska planeringsterminen 2019 – Landsspecifika rekommendationer (COM(2019)0500),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 27 februari 2019 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019)0151) och parlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019 om samma ämne (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 27 februari 2019 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019)0151) och parlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019 om samma ämne (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 november 2018Årlig tillväxtöversikt 2019: För ett starkare EU i en osäker omvärld (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 november 2018Årlig tillväxtöversikt 2019: För ett starkare EU i en osäker omvärld (COM(2018)0770),

| — | med beaktande av den gemensamma sysselsättningsrapport som kommissionen och rådet antog den 15 mars 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma sysselsättningsrapport som kommissionen och rådet antog den 15 mars 2019,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 21 november 2018 till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 21 november 2018 till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2018)0759),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 21 november 2018Rapport om förvarningsmekanismen 2019 (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 21 november 2018Rapport om förvarningsmekanismen 2019 (COM(2018)0758),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 november 2018 om utkast till budgetplaner 2019: Samlad bedömning (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 november 2018 om utkast till budgetplaner 2019: Samlad bedömning (COM(2018)0807),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 november 2017 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677) och parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2018 om samma ämne (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 november 2017 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677) och parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2018 om samma ämne (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 13 mars 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 13 mars 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (COM(2018)0132),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av de efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av de efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/1158/EU av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/1158/EU av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (7),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage” SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage” SWD(2017)0258),

| — | med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 och rådets slutsatser om detta av den 7 mars 2011 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 och rådets slutsatser om detta av den 7 mars 2011 (8),

| — | med beaktande av barnomsorgsmålen för 2002 års Barcelonaprocess om att barnomsorg skulle tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre års ålder senast 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av barnomsorgsmålen för 2002 års Barcelonaprocess om att barnomsorg skulle tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre års ålder senast 2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 september 2016 till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 september 2016 till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Stärkta europeiska investeringar för tillväxt och sysselsättning – Andra etappen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och en ny europeisk yttre investeringsplan (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Stärkta europeiska investeringar för tillväxt och sysselsättning – Andra etappen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och en ny europeisk yttre investeringsplan (COM(2016)0581),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356),

| — | med beaktande av paketet om cirkulär ekonomi (direktiven (EU) 2018/849 (9), (EU) 2018/850 (10), (EU) 2018/851 (11) och (EU) 2018/852 (12)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av paketet om cirkulär ekonomi (direktiven (EU) 2018/849 (9), (EU) 2018/850 (10), (EU) 2018/851 (11) och (EU) 2018/852 (12)),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016Europa investerar igen – Utvärdering av investeringsplanen för Europa (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016Europa investerar igen – Utvärdering av investeringsplanen för Europa (COM(2016)0359),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2016Samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2016)0127), och bilagorna till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2016Samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2016)0127), och bilagorna till detta,

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2019 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2019 (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (21),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 februari 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 februari 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (23),

| — | med beaktande av OECD:s och kommissionens initiativ State of Health in the EU (24) och den tillhörande rapporten Health at a glance: Europe 2018 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s och kommissionens initiativ State of Health in the EU (24) och den tillhörande rapporten Health at a glance: Europe 2018 (25),

| — | med beaktande av kommissionens rapport 2018 om pensioners tillräcklighet: inkomsternas nuvarande och framtida tillräcklighet under ålderdomen i EU, som offentliggjordes den 26 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport 2018 om pensioners tillräcklighet: inkomsternas nuvarande och framtida tillräcklighet under ålderdomen i EU, som offentliggjordes den 26 april 2018,

| — | med beaktande av kommissionens åldranderapport från 2018 med ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s medlemsstater (2016–2070), som offentliggjordes den 28 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åldranderapport från 2018 med ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s medlemsstater (2016–2070), som offentliggjordes den 28 maj 2018,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan och Turinprocessen, som inleddes 2014 och som syftar till att stärka den europeiska sociala stadgans fördragssystem inom Europarådet och i dess förhållande till EU-lagstiftningen (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan och Turinprocessen, som inleddes 2014 och som syftar till att stärka den europeiska sociala stadgans fördragssystem inom Europarådet och i dess förhållande till EU-lagstiftningen (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (27),

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (september 2015) i samband med Europeiska unionens inledande rapport till kommittén (juni 2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (september 2015) i samband med Europeiska unionens inledande rapport till kommittén (juni 2014),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (likabehandlingsdirektivet) (28), och av artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1992) om principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (likabehandlingsdirektivet) (28), och av artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1992) om principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete,

| — | med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och dess mål att som en prioriterad åtgärd minska pensionsklyftan mellan könen samt av kommissionens rapport från 2018 om pensionernas tillräcklighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och dess mål att som en prioriterad åtgärd minska pensionsklyftan mellan könen samt av kommissionens rapport från 2018 om pensionernas tillräcklighet,

| — | med beaktande av EU:s ungdomsstrategi för 2019–2027, som bygger på rådets resolution av den 26 november 2018, och Europa 2020-målet att minska andelen ungdomar som slutar skolan i förtid till mindre än 10 %, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ungdomsstrategi för 2019–2027, som bygger på rådets resolution av den 26 november 2018, och Europa 2020-målet att minska andelen ungdomar som slutar skolan i förtid till mindre än 10 %,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från april 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad?, En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från april 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad?, En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga,

| — | med beaktande av OECD:s rapporter med sysselsättningsprognoser för 2018 och 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapporter med sysselsättningsprognoser för 2018 och 2019,

| — | med beaktande av den europeiska rättsakten om tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska rättsakten om tillgänglighet,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 april 2019 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 april 2019 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2019/C 136/01),

| — | med beaktande av kommissionens årliga rapport för 2019 om sysselsättningen och den sociala utvecklingen i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga rapport för 2019 om sysselsättningen och den sociala utvecklingen i Europa,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2019 om fattigdom bland förvärvsarbetande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2019 om fattigdom bland förvärvsarbetande,

| — | med beaktande av rådets rekommendation från 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation från 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (29),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0016/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0016/2019), och av följande skäl:

| A. | Förhållandena på arbetsmarknaden i EU fortsätter att förbättras, huvudsakligen tack vare en längre period med ett positivt internationellt ekonomiskt klimat. Sysselsättningen fortsatte att öka och nådde 73,5 % under sista kvartalet 2018, med 240,7 miljoner sysselsatta, vilket är en ny rekordnivå. Sysselsättningsgraden i euroområdet har ökat från 66,5 % under 2017 till 67,4 % under 2018. Sysselsättningsgraden varierar fortfarande starkt mellan olika medlemsstater, regioner och befolkningsgrupper. Ökningen av sysselsättningsgraden har mattats av, och detta förväntas fortsätta. Om denna utveckling fortsätter kommer sysselsättningsgraden att nå 74,3 % 2020. |
| --- | --- |

A.

Förhållandena på arbetsmarknaden i EU fortsätter att förbättras, huvudsakligen tack vare en längre period med ett positivt internationellt ekonomiskt klimat. Sysselsättningen fortsatte att öka och nådde 73,5 % under sista kvartalet 2018, med 240,7 miljoner sysselsatta, vilket är en ny rekordnivå. Sysselsättningsgraden i euroområdet har ökat från 66,5 % under 2017 till 67,4 % under 2018. Sysselsättningsgraden varierar fortfarande starkt mellan olika medlemsstater, regioner och befolkningsgrupper. Ökningen av sysselsättningsgraden har mattats av, och detta förväntas fortsätta. Om denna utveckling fortsätter kommer sysselsättningsgraden att nå 74,3 % 2020.

| B. | Det finns överhängande långsiktiga utmaningar, till exempel befolkningens åldrande, digitaliseringen och dess effekter på arbetsmarknaden, klimatförändringarna och det ohållbara utnyttjandet av naturresurser. |
| --- | --- |

B.

Det finns överhängande långsiktiga utmaningar, till exempel befolkningens åldrande, digitaliseringen och dess effekter på arbetsmarknaden, klimatförändringarna och det ohållbara utnyttjandet av naturresurser.

| C. | Sysselsättningsgraden har ökat kraftigt bland arbetstagare som är äldre än 55 år. Under 2018 uppgick sysselsättningsgraden i åldersgruppen 55–64 år i euroområdet till 58,8 %, vilket innebär att den fortfarande ligger betydligt under genomsnittet. Särskilt bland kvinnorna i denna åldersgrupp är sysselsättningsgraden lägre, 52,9 %. Befolkningsprognoserna förutspår ett ökande antal äldre arbetstagare. Befolkningsförändringarna påverkar pensionerna, hälso- och sjukvården och långtidssjukvården. |
| --- | --- |

C.

Sysselsättningsgraden har ökat kraftigt bland arbetstagare som är äldre än 55 år. Under 2018 uppgick sysselsättningsgraden i åldersgruppen 55–64 år i euroområdet till 58,8 %, vilket innebär att den fortfarande ligger betydligt under genomsnittet. Särskilt bland kvinnorna i denna åldersgrupp är sysselsättningsgraden lägre, 52,9 %. Befolkningsprognoserna förutspår ett ökande antal äldre arbetstagare. Befolkningsförändringarna påverkar pensionerna, hälso- och sjukvården och långtidssjukvården.

| D. | Det behövs effektiva strategier som täcker alla olika sysselsättningsformer och erbjuder arbetstagarna fullgott skydd mot utnyttjande, diskriminering och fattigdom. |
| --- | --- |

D.

Det behövs effektiva strategier som täcker alla olika sysselsättningsformer och erbjuder arbetstagarna fullgott skydd mot utnyttjande, diskriminering och fattigdom.

| E. | En allt större andel av de förvärvsarbetande tillhör gruppen arbetande fattiga. Under 2017 löpte 9,4 % av alla förvärvsarbetande risk för fattigdom, medan nästan 20,5 miljoner arbetstagare levde i hushåll utsatta för fattigdomsrisk. För vissa befolkningsgrupper, särskilt deltidsarbetande, egenföretagare, visstidsanställda, yngre, lågutbildade och personer i ensamhushåll, är fattigdomsrisken, trots förvärvsarbete, betydligt högre, och denna risk har ökat avsevärt under de senaste åren. |
| --- | --- |

E.

En allt större andel av de förvärvsarbetande tillhör gruppen arbetande fattiga. Under 2017 löpte 9,4 % av alla förvärvsarbetande risk för fattigdom, medan nästan 20,5 miljoner arbetstagare levde i hushåll utsatta för fattigdomsrisk. För vissa befolkningsgrupper, särskilt deltidsarbetande, egenföretagare, visstidsanställda, yngre, lågutbildade och personer i ensamhushåll, är fattigdomsrisken, trots förvärvsarbete, betydligt högre, och denna risk har ökat avsevärt under de senaste åren.

| F. | Sysselsättningsklyftan mellan könen var 11,6 procentenheter 2018 och har knappt förändrats alls sedan 2013. I EU tjänar kvinnor i genomsnitt 16 % mindre än män, även om denna siffra varierar kraftigt mellan olika medlemsstater. Pensionsklyftan mellan könen uppgår till cirka 37,2 % bland pensionärer i åldrarna 65–79 år i EU28. Omsorgsansvaret är fortfarande ojämnt fördelat mellan kvinnor och män i EU. |
| --- | --- |

F.

Sysselsättningsklyftan mellan könen var 11,6 procentenheter 2018 och har knappt förändrats alls sedan 2013. I EU tjänar kvinnor i genomsnitt 16 % mindre än män, även om denna siffra varierar kraftigt mellan olika medlemsstater. Pensionsklyftan mellan könen uppgår till cirka 37,2 % bland pensionärer i åldrarna 65–79 år i EU28. Omsorgsansvaret är fortfarande ojämnt fördelat mellan kvinnor och män i EU.

| G. | Huvudansvaret för att ta itu med ungdomsarbetslösheten ligger fortfarande på medlemsstaterna. Det handlar då om att utveckla och genomföra regelverk för arbetsmarknaden, utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik. |
| --- | --- |

G.

Huvudansvaret för att ta itu med ungdomsarbetslösheten ligger fortfarande på medlemsstaterna. Det handlar då om att utveckla och genomföra regelverk för arbetsmarknaden, utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik.

| H. | Det totala antalet utförda arbetstimmar har sakta men säkert ökat sedan 2013. Fasta anställningar och heltidsanställningar blir allt vanligare, medan deltidsanställningarna gick tillbaka under 2018. Andelen deltidsarbetande i EU ökade från 15 % under 2002 till 19 % under 2017. Deltidsarbete var mycket vanligare bland kvinnor (31 %) än män (8 %) i EU under 2017. Antalet ofrivilligt deltidsarbetande är fortfarande mycket högt och omfattar nu 1,3 miljoner fler personer än under 2018. Andelen deltidsarbetande i EU ökade från 11 % under 2002 till 13 % under 2017. |
| --- | --- |

H.

Det totala antalet utförda arbetstimmar har sakta men säkert ökat sedan 2013. Fasta anställningar och heltidsanställningar blir allt vanligare, medan deltidsanställningarna gick tillbaka under 2018. Andelen deltidsarbetande i EU ökade från 15 % under 2002 till 19 % under 2017. Deltidsarbete var mycket vanligare bland kvinnor (31 %) än män (8 %) i EU under 2017. Antalet ofrivilligt deltidsarbetande är fortfarande mycket högt och omfattar nu 1,3 miljoner fler personer än under 2018. Andelen deltidsarbetande i EU ökade från 11 % under 2002 till 13 % under 2017.

| I. | Några medlemsstater står inför strukturella utmaningar på arbetsmarknaden, såsom lågt deltagande och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens och kvalifikationer. Det finns ett växande behov av konkreta åtgärder för integrering eller återintegrering av icke förvärvsarbetande för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

I.

Några medlemsstater står inför strukturella utmaningar på arbetsmarknaden, såsom lågt deltagande och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens och kvalifikationer. Det finns ett växande behov av konkreta åtgärder för integrering eller återintegrering av icke förvärvsarbetande för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden.

| J. | Arbetslösheten minskade i juni 2019 till 6,3 % i EU respektive 7,5 % i euroområdet. Arbetslösheten minskade för alla åldersgrupper och för både män och kvinnor. Arbetslösheten varierar fortfarande kraftigt mellan medlemsstaterna och skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan länder och regioner har fortsatt att öka sedan 2007. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög och uppgick i april 2019 till 14,2 % (att jämföra med 2018 års genomsnitt på 15,2 % i EU och 16,9 % i euroområdet), men är lägre än den var före krisen 2008. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är på denna punkt mycket stora. I genomsnitt har varannan arbetssökande varit arbetslös i mer än 12 månader, och långtidsarbetslösheten uppgår till 3,8 % och är alltså fortfarande högre än före krisen, då den låg på 2,9 %. Arbetslösheten är särskilt hög bland personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

J.

Arbetslösheten minskade i juni 2019 till 6,3 % i EU respektive 7,5 % i euroområdet. Arbetslösheten minskade för alla åldersgrupper och för både män och kvinnor. Arbetslösheten varierar fortfarande kraftigt mellan medlemsstaterna och skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan länder och regioner har fortsatt att öka sedan 2007. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög och uppgick i april 2019 till 14,2 % (att jämföra med 2018 års genomsnitt på 15,2 % i EU och 16,9 % i euroområdet), men är lägre än den var före krisen 2008. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är på denna punkt mycket stora. I genomsnitt har varannan arbetssökande varit arbetslös i mer än 12 månader, och långtidsarbetslösheten uppgår till 3,8 % och är alltså fortfarande högre än före krisen, då den låg på 2,9 %. Arbetslösheten är särskilt hög bland personer med funktionsnedsättning.

| K. | Enligt Eurostat fanns det 8,973 miljoner undersysselsatta deltidsarbetande personer i EU28 under 2017. Dessutom stod 8,127 miljoner personer till arbetsmarknadens förfogande utan att söka arbete, och ytterligare 2,289 miljoner personer sökte arbete men kunde inte börja arbeta med kort varsel. Totalt sett innebär detta att det under 2017 fanns 19,389 miljoner människor i EU28 som befann sig i en arbetslöshetsliknande situation utan att räknas med i arbetslöshetsstatistiken, det vill säga nästan lika många som de som betraktades som arbetslösa (18,776 miljoner människor). |
| --- | --- |

K.

Enligt Eurostat fanns det 8,973 miljoner undersysselsatta deltidsarbetande personer i EU28 under 2017. Dessutom stod 8,127 miljoner personer till arbetsmarknadens förfogande utan att söka arbete, och ytterligare 2,289 miljoner personer sökte arbete men kunde inte börja arbeta med kort varsel. Totalt sett innebär detta att det under 2017 fanns 19,389 miljoner människor i EU28 som befann sig i en arbetslöshetsliknande situation utan att räknas med i arbetslöshetsstatistiken, det vill säga nästan lika många som de som betraktades som arbetslösa (18,776 miljoner människor).

| L. | Både den horisontella och vertikala segmenteringen av arbetsmarknaden och situationen med fattigdom bland förvärvsarbetande kvarstår och drabbar i synnerhet kvinnor, lågutbildade, unga och äldre personer, personer med funktionsnedsättning, nationella, språkliga, etniska och sexuella minoriteter samt personer med invandrarbakgrund. Under 2016 uppgick sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning till 48, 1 %, det vill säga avsevärt lägre än genomsnittet. |
| --- | --- |

L.

Både den horisontella och vertikala segmenteringen av arbetsmarknaden och situationen med fattigdom bland förvärvsarbetande kvarstår och drabbar i synnerhet kvinnor, lågutbildade, unga och äldre personer, personer med funktionsnedsättning, nationella, språkliga, etniska och sexuella minoriteter samt personer med invandrarbakgrund. Under 2016 uppgick sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning till 48, 1 %, det vill säga avsevärt lägre än genomsnittet.

| M. | Långtidsarbetslöshet slår särskilt hårt mot ungdomar, ensamstående föräldrar, anhörigvårdare, långtidssjukskrivna, personer med funktionsnedsättning eller hälsoproblem, migranter och personer från etniska och religiösa minoriteter, vilka fortsättningsvis har det särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och diskrimineras i alla etapper av arbetslivet. |
| --- | --- |

M.

Långtidsarbetslöshet slår särskilt hårt mot ungdomar, ensamstående föräldrar, anhörigvårdare, långtidssjukskrivna, personer med funktionsnedsättning eller hälsoproblem, migranter och personer från etniska och religiösa minoriteter, vilka fortsättningsvis har det särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och diskrimineras i alla etapper av arbetslivet.

| N. | Sysselsättning av hög kvalitet är en viktig faktor i bekämpandet av fattigdom och social utestängning. Det är viktigt att nå ut till alla de samhällsinvånare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden och som löper risk för fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

N.

Sysselsättning av hög kvalitet är en viktig faktor i bekämpandet av fattigdom och social utestängning. Det är viktigt att nå ut till alla de samhällsinvånare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden och som löper risk för fattigdom och social utestängning.

| O. | Andelen vakanser fortsätter att öka och obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft är fortfarande en viktig orsak till arbetslösheten i många medlemsstater. Strukturella kompetensglapp och kompetensbrister ökar inom många sektorer, till exempel turismen, det traditionella hantverket och IKT-sektorn, där klyftan år 2020 mellan efterfrågan och tillgången på specialister i EU förväntas ha ökat till cirka 500 000. Trots oron över en växande kompetensbrist och allt större kompetensglapp är omkring 39 % av de anställda i EU överkvalificerade för de lågkvalificerade arbeten de hamnat i, utan att kunna komma bort från dem. |
| --- | --- |

O.

Andelen vakanser fortsätter att öka och obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft är fortfarande en viktig orsak till arbetslösheten i många medlemsstater. Strukturella kompetensglapp och kompetensbrister ökar inom många sektorer, till exempel turismen, det traditionella hantverket och IKT-sektorn, där klyftan år 2020 mellan efterfrågan och tillgången på specialister i EU förväntas ha ökat till cirka 500 000. Trots oron över en växande kompetensbrist och allt större kompetensglapp är omkring 39 % av de anställda i EU överkvalificerade för de lågkvalificerade arbeten de hamnat i, utan att kunna komma bort från dem.

| P. | Enligt beräkningar som gjorts av Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) matchade kompetensfördelningen inom arbetskraften i stort sett kvalifikationskraven på arbetsmarknaden under 2017, och arbetskraftsutbudet översteg efterfrågan när det gäller alla typer av kvalifikationer. Skillnaden var särskilt stor för låga och medelhöga kvalifikationer. Efterfrågan på utbildad arbetskraft kommer sannolikt att fortsätta öka och de senaste prognoserna från Cedefop visar att det mellan 2017 och 2025 kommer att skapas fler än 13 miljoner arbetstillfällen som alla kräver högre utbildning, medan de lågkvalificerade arbetena kommer att minska med nästan 6 miljoner. |
| --- | --- |

P.

Enligt beräkningar som gjorts av Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) matchade kompetensfördelningen inom arbetskraften i stort sett kvalifikationskraven på arbetsmarknaden under 2017, och arbetskraftsutbudet översteg efterfrågan när det gäller alla typer av kvalifikationer. Skillnaden var särskilt stor för låga och medelhöga kvalifikationer. Efterfrågan på utbildad arbetskraft kommer sannolikt att fortsätta öka och de senaste prognoserna från Cedefop visar att det mellan 2017 och 2025 kommer att skapas fler än 13 miljoner arbetstillfällen som alla kräver högre utbildning, medan de lågkvalificerade arbetena kommer att minska med nästan 6 miljoner.

| Q. | Prognoserna från Cedefop visar på en parallell kompetenshöjning både på efterfråge- och utbudssidan fram till 2025. Kompetensutbudet förväntas visserligen öka något snabbare än efterfrågan på kompetens – bl.a. förväntas den andel av arbetskraften som endast har högstadie- eller gymnasieutbildning att minska från 20,2 % 2017 till 16,8 % 2025. Andelen arbeten för personer med lägre utbildningsnivå förväntas sjunka från 18,4 % till 15,4 %. Denna parallella utveckling hindrar dock inte potentiella kompetensglapp, såsom överkvalifikation, från att uppstå. |
| --- | --- |

Q.

Prognoserna från Cedefop visar på en parallell kompetenshöjning både på efterfråge- och utbudssidan fram till 2025. Kompetensutbudet förväntas visserligen öka något snabbare än efterfrågan på kompetens – bl.a. förväntas den andel av arbetskraften som endast har högstadie- eller gymnasieutbildning att minska från 20,2 % 2017 till 16,8 % 2025. Andelen arbeten för personer med lägre utbildningsnivå förväntas sjunka från 18,4 % till 15,4 %. Denna parallella utveckling hindrar dock inte potentiella kompetensglapp, såsom överkvalifikation, från att uppstå.

| R. | Arbetsmarknaden är mycket fragmenterad och varje segment har sina egna särdrag. |
| --- | --- |

R.

Arbetsmarknaden är mycket fragmenterad och varje segment har sina egna särdrag.

| S. | Mer än var femte europé riskerar fattigdom och social utestängning. Vissa framsteg har gjorts med att uppnå fattigdomsmålet i Europa 2020-strategin, med en minskning på 5,6 miljoner sedan 2008, men målet att minska fattigdomen med minst 20 miljoner fram till 2020 är fortfarande långt ifrån uppnått då 113 miljoner människor fortfarande befinner sig i riskzonen. Fattigdomen är större bland utsatta grupper såsom barn, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska fysiska och psykiska hälsoproblem, liksom också bland migranter, romer, etniska minoriteter, de långtidsarbetslösa och de hemlösa. Fattigdomen bland förvärvsarbetande ökar snabbt (9,6 %) och skillnader i fattigdom och ojämlikhet ökar i hela EU. Sociala transfereringar är mycket viktiga för fattigdomsminskningen i många medlemsstater, (med i genomsnitt 32,4 % under 2017, bortsett från pensioner). Denna effekt har minskat varje år sedan 2010 (förutom 2013) och skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora. |
| --- | --- |

S.

Mer än var femte europé riskerar fattigdom och social utestängning. Vissa framsteg har gjorts med att uppnå fattigdomsmålet i Europa 2020-strategin, med en minskning på 5,6 miljoner sedan 2008, men målet att minska fattigdomen med minst 20 miljoner fram till 2020 är fortfarande långt ifrån uppnått då 113 miljoner människor fortfarande befinner sig i riskzonen. Fattigdomen är större bland utsatta grupper såsom barn, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska fysiska och psykiska hälsoproblem, liksom också bland migranter, romer, etniska minoriteter, de långtidsarbetslösa och de hemlösa. Fattigdomen bland förvärvsarbetande ökar snabbt (9,6 %) och skillnader i fattigdom och ojämlikhet ökar i hela EU. Sociala transfereringar är mycket viktiga för fattigdomsminskningen i många medlemsstater, (med i genomsnitt 32,4 % under 2017, bortsett från pensioner). Denna effekt har minskat varje år sedan 2010 (förutom 2013) och skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora.

| T. | Allmän tillgång till såväl bostäder som till hälso- och sjukvård av god kvalitet och till ett rimligt pris är ett grundläggande samhällsbehov. |
| --- | --- |

T.

Allmän tillgång till såväl bostäder som till hälso- och sjukvård av god kvalitet och till ett rimligt pris är ett grundläggande samhällsbehov.

| U. | Systemen för social trygghet är fortfarande inte heltäckande. Nya arbetsformer har uppstått, exempelvis plattformsarbete och egenföretagande, och socialskyddet som av tradition är avsett för arbetstagare med tillsvidareanställning på heltid måste sålunda moderniseras och anpassas. Framför allt personer i atypiska anställningar saknar ofta full tillgång till socialt skydd och många egenföretagare är inte alls täckta eller endast delvis täckta. Falskt egenföretagande fortsätter och orsakar osäkerhet, ovisshet och otrygghet, och det är särskilt utsatta grupper som berörs. Hinder för tillgång till socialt skydd inverkar menligt på de förvärvsarbetandes välbefinnande och på arbetsmarknadens funktionssätt. |
| --- | --- |

U.

Systemen för social trygghet är fortfarande inte heltäckande. Nya arbetsformer har uppstått, exempelvis plattformsarbete och egenföretagande, och socialskyddet som av tradition är avsett för arbetstagare med tillsvidareanställning på heltid måste sålunda moderniseras och anpassas. Framför allt personer i atypiska anställningar saknar ofta full tillgång till socialt skydd och många egenföretagare är inte alls täckta eller endast delvis täckta. Falskt egenföretagande fortsätter och orsakar osäkerhet, ovisshet och otrygghet, och det är särskilt utsatta grupper som berörs. Hinder för tillgång till socialt skydd inverkar menligt på de förvärvsarbetandes välbefinnande och på arbetsmarknadens funktionssätt.

| V. | EU:s ungdomsgaranti måste ytterligare förbättras, såsom Europeiska revisionsrätten rekommenderat i sin rapport, för att alla ungdomar utan arbete, yrkesutbildning eller utbildning ska få hjälp med sin situation. |
| --- | --- |

V.

EU:s ungdomsgaranti måste ytterligare förbättras, såsom Europeiska revisionsrätten rekommenderat i sin rapport, för att alla ungdomar utan arbete, yrkesutbildning eller utbildning ska få hjälp med sin situation.

| W. | Det finns skillnader i förväntad livslängd beroende på socioekonomisk status. Dessa skillnader återspeglar till stor del skillnaderna i exponering för riskfaktorer (även på arbetsplatsen), varvid det är mer sannolikt att icke tillgodosedda vårdbehov rapporteras från låginkomsthushåll än höginkomsthushåll. Det är därför viktigt att ytterligare främja och beakta hälsofaktorer i sysselsättnings- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

W.

Det finns skillnader i förväntad livslängd beroende på socioekonomisk status. Dessa skillnader återspeglar till stor del skillnaderna i exponering för riskfaktorer (även på arbetsplatsen), varvid det är mer sannolikt att icke tillgodosedda vårdbehov rapporteras från låginkomsthushåll än höginkomsthushåll. Det är därför viktigt att ytterligare främja och beakta hälsofaktorer i sysselsättnings- och socialpolitiken.

| X. | Kollektivförhandlingar på mellannivå verkar ge en mer sammanpressad lönestruktur. Kollektivförhandlingarnas svagare ställning i flera medlemsstater har sammanfallit med en ökning av antalet lågavlönade (alltså. personer som tjänar mindre än två tredjedelar av medianlönen). |
| --- | --- |

X.

Kollektivförhandlingar på mellannivå verkar ge en mer sammanpressad lönestruktur. Kollektivförhandlingarnas svagare ställning i flera medlemsstater har sammanfallit med en ökning av antalet lågavlönade (alltså. personer som tjänar mindre än två tredjedelar av medianlönen).

| Y. | God psykisk hälsa är en utslagsgivande faktor för personligt välbefinnande. I EU:s medlemsstater hade mer än en av sex psykiska hälsoproblem under 2016. I alla medlemsstater är det betydligt mindre sannolikt att personer som uppger sig lida av kronisk depression är ute i arbetslivet. |
| --- | --- |

Y.

God psykisk hälsa är en utslagsgivande faktor för personligt välbefinnande. I EU:s medlemsstater hade mer än en av sex psykiska hälsoproblem under 2016. I alla medlemsstater är det betydligt mindre sannolikt att personer som uppger sig lida av kronisk depression är ute i arbetslivet.

| Z. | De totala kostnaderna i EU för psykisk ohälsa uppskattas till över 600 miljarder euro, vilket är mer än 4 % av BNP. |
| --- | --- |

Z.

De totala kostnaderna i EU för psykisk ohälsa uppskattas till över 600 miljarder euro, vilket är mer än 4 % av BNP.

| AA. | Under 2017 kom hushållens disponibla bruttoinkomst per capita att i euroområdet överstiga nivån före 2008 års kris, låt vara att detta inte blev fallet i åtta medlemsstater eller i ett flertal regioner. Hushållens sammanlagda inkomster har ökat långsammare än BNP, vilket tyder på att inkomstökningen från återhämtningen bara delvis har nått ut till hushållen och att den senaste tidens tillväxt inte kommer alla till nytta. De genomsnittliga reallönerna är fortfarande lägre än före krisen i många medlemsländer, och under 2017 var reallöneökningen lägre än produktivitetsökningen. Inkomstskillnaderna hänger ofta samman med ojämlik tillgång till utbildning och socialt skydd. |
| --- | --- |

AA.

Under 2017 kom hushållens disponibla bruttoinkomst per capita att i euroområdet överstiga nivån före 2008 års kris, låt vara att detta inte blev fallet i åtta medlemsstater eller i ett flertal regioner. Hushållens sammanlagda inkomster har ökat långsammare än BNP, vilket tyder på att inkomstökningen från återhämtningen bara delvis har nått ut till hushållen och att den senaste tidens tillväxt inte kommer alla till nytta. De genomsnittliga reallönerna är fortfarande lägre än före krisen i många medlemsländer, och under 2017 var reallöneökningen lägre än produktivitetsökningen. Inkomstskillnaderna hänger ofta samman med ojämlik tillgång till utbildning och socialt skydd.

| AB. | Enligt 2018 års Eurobarometer är den socioekonomiska situationen och miljöproblemen det som personligen oroar EU-medborgare mest. |
| --- | --- |

AB.

Enligt 2018 års Eurobarometer är den socioekonomiska situationen och miljöproblemen det som personligen oroar EU-medborgare mest.

| AC. | Globala utvecklingstrender såsom digitalisering och miljöomställning visar hur brådskande det är med en gemensam EU-strategi. Dessa globala utmaningar påverkar regioner och territorier på olika sätt. Den roll som den sociala dialogen, arbetsmarknadens parter och det civila samhället spelar är avgörande för en inkluderande övergång. I många medlemsstater deltar arbetsmarknadens parter fortfarande sällan i utformningen av politiken. |
| --- | --- |

AC.

Globala utvecklingstrender såsom digitalisering och miljöomställning visar hur brådskande det är med en gemensam EU-strategi. Dessa globala utmaningar påverkar regioner och territorier på olika sätt. Den roll som den sociala dialogen, arbetsmarknadens parter och det civila samhället spelar är avgörande för en inkluderande övergång. I många medlemsstater deltar arbetsmarknadens parter fortfarande sällan i utformningen av politiken.

| AD. | De ekonomiska sektorer som står för nästan 90 % av de totala koldioxidutsläppen sysselsätter omkring 25 % av arbetskraften i EU. En omskolning av dessa arbetstagare är en viktig del i övergången till en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

AD.

De ekonomiska sektorer som står för nästan 90 % av de totala koldioxidutsläppen sysselsätter omkring 25 % av arbetskraften i EU. En omskolning av dessa arbetstagare är en viktig del i övergången till en hållbar ekonomi.

| AE. | En ambitiös klimatpolitik skapar sysselsättning och tillväxt och blir till nytta för välbefinnandet. Enligt prognoser kommer ett fullständigt genomförande av Parisavtalet att skapa ytterligare 1,2 miljoner arbetstillfällen i EU fram till 2030, utöver de redan förutspådda 12 miljoner nya arbetstillfällena. |
| --- | --- |

AE.

En ambitiös klimatpolitik skapar sysselsättning och tillväxt och blir till nytta för välbefinnandet. Enligt prognoser kommer ett fullständigt genomförande av Parisavtalet att skapa ytterligare 1,2 miljoner arbetstillfällen i EU fram till 2030, utöver de redan förutspådda 12 miljoner nya arbetstillfällena.

| AF. | Endast 9 % av de landsspecifika rekommendationerna 2011–2018 har genomförts fullt ut, i 17 % av fallen har betydande framsteg gjorts, i 44 % vissa framsteg, i 25 % endast begränsade framsteg och i 5 % har inga framsteg alls noterats. |
| --- | --- |

AF.

Endast 9 % av de landsspecifika rekommendationerna 2011–2018 har genomförts fullt ut, i 17 % av fallen har betydande framsteg gjorts, i 44 % vissa framsteg, i 25 % endast begränsade framsteg och i 5 % har inga framsteg alls noterats.

| AG. | Under 2019 har kommissionen utfärdat rekommendationer till 15 medlemsstater om att göra hälso- och sjukvården effektivare, mer tillgänglig och mer hållbar. |
| --- | --- |

AG.

Under 2019 har kommissionen utfärdat rekommendationer till 15 medlemsstater om att göra hälso- och sjukvården effektivare, mer tillgänglig och mer hållbar.

| AH. | De genomsnittliga boendekostnaderna och den finansiella överbelastningen har minskat i EU, men bristen på lämpliga bostäder till ett överkomligt pris är fortfarande ett växande problem i många medlemsstater. Under 2017 lade en av tio européer 40 % eller mer av hushållets inkomster på boendet. |
| --- | --- |

AH.

De genomsnittliga boendekostnaderna och den finansiella överbelastningen har minskat i EU, men bristen på lämpliga bostäder till ett överkomligt pris är fortfarande ett växande problem i många medlemsstater. Under 2017 lade en av tio européer 40 % eller mer av hushållets inkomster på boendet.

| AI. | En välfungerande dialog mellan arbetsmarknadens parter är ett centralt inslag i den europeiska sociala marknadsekonomin, som stärker den sociala sammanhållningen och minskar konflikterna i samhället, vilket gynnar såväl arbetstagare och arbetsgivare som regeringar. Social dialog och kollektiva förhandlingar är avgörande för att man ska kunna utforma och genomföra en politik som kan förbättra arbets- och anställningsvillkoren. |
| --- | --- |

AI.

En välfungerande dialog mellan arbetsmarknadens parter är ett centralt inslag i den europeiska sociala marknadsekonomin, som stärker den sociala sammanhållningen och minskar konflikterna i samhället, vilket gynnar såväl arbetstagare och arbetsgivare som regeringar. Social dialog och kollektiva förhandlingar är avgörande för att man ska kunna utforma och genomföra en politik som kan förbättra arbets- och anställningsvillkoren.

| AJ. | Genom att arbeta för inkludering och framföra en rad olika åsikter vid utformningen av politiken bidrar civilsamhällesorganisationer på ett väsentligt sätt. |
| --- | --- |

AJ.

Genom att arbeta för inkludering och framföra en rad olika åsikter vid utformningen av politiken bidrar civilsamhällesorganisationer på ett väsentligt sätt.

| 1. | Europaparlamentet noterar att den ekonomiska situationen i EU visserligen för närvarande är gynnsam och att den totala sysselsättningen stadigt ökar, men att det fortfarande är viktigt att snabbt åtgärda ungdomsarbetslösheten liksom de problem som unga som varken arbetar eller studerar konfronteras med och att det fortfarande finns ett akut behov av förbättringar när det gäller långtidsarbetslöshet, segmentering av och ojämlikhet på arbetsmarknaden, inkludering av utsatta grupper, fattigdom bland förvärvsarbetande och produktivitet, särskilt i en situation när världsekonomin kan komma att bromsas upp eller börja gå tillbaka. Parlamentet beklagar djupt att reallöneökningen på unionsnivå fortfarande är lägre än vad som skulle kunna förväntas med tanke på den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden och i ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett europeiskt system för återförsäkring av arbetslöshetsförmåner, för att skydda medborgarna och minska belastningen på offentliga finanser till följd av externa chocker. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar kommissionens landsspecifika rekommendationer 2019 och välkomnar att större fokus läggs på investeringar. Parlamentet noterar att nästan en tredjedel av rekommendationerna fram till 2018 inte har genomförts. Parlamentet noterar de avsevärda framstegen med genomförandet av rekommendationerna vad gäller lagstiftning som styr förhållandet mellan arbetsmarknadens parter och anställningsskydd. Parlamentet beklagar dock att det gått särskilt trögt med att genomföra de landsspecifika rekommendationerna inom områdena hälso- och sjukvård samt långtidsvård, och att det gått sämre med genomförandet av 2018 års landsspecifika rekommendationer än under tidigare år, och uppmanar med kraft kommissionen att sätta nödvändig press på medlemsstaterna, oavsett om de är medlemmar i euroområdet eller inte, för att de ska genomföra rekommendationerna. Parlamentet anser att framtidsinriktade reformer ovillkorligen måste genomföras för att stärka tillväxtpotentialen i EU:s ekonomi, så att social delaktighet stimuleras och de sociala rättigheterna och välbefinnandet för alla invånare i EU förbättras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa rekommendationerna om att flytta skattebördan från arbete till andra faktorer, där beskattningen är mindre skadlig för en hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att stora skillnader i sysselsättning kvarstår mellan länder, regioner och befolkningsgrupper, vilket skapar länder, regioner och befolkningsgrupper vars främsta eller enda konkurrensfördel på EU:s arbetsmarknad är låga löner och/eller dåliga arbetsvillkor. Parlamentet betonar att medlemsstaterna och kommissionen bör se till att en särskild sysselsättningspolitik genomdrivs som tar itu med de begränsningar och svårigheter som drabbar regioner med demografiska nackdelar, såsom avfolkningsregioner eller glesbefolkade regioner, och att tyngdpunkten särskilt förläggs till jordbrukssektorn, för att dessa regioner bättre ska kunna skapa sysselsättning och mervärde i landsbygdsområden. Parlamentet anser att uppnåendet av Europa 2020-målet om en sysselsättning på minst 75 % förutsätter ökad sysselsättning och högre inkomster, jämte insatser för skapande av anständiga arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt att hushållens disponibla bruttoinkomst per capita i många medlemsstater fortfarande ligger under nivån före krisen 2008. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att minska ojämlikheterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det behövs en välutformad arbetsmarknadspolitik och reformer som skapar sysselsättning av god kvalitet genom att åtgärder vidtas som säkerställer tillräckliga minimilöner och skälig ersättning, skyddar och främjar arbetstagares hälsa och välbefinnande, prioriterar återintegreringen av arbetslösa, främjar lika möjligheter och likabehandling av arbetstagare jämte arbetstagares rättigheter, även inom den offentliga sektorn, underlättar lika tillträde till arbetsmarknaden, socialt skydd för alla och arbetskraftens rörlighet, tar hänsyn till landsbygdsområden och isolerade områden och åtgärdar ojämlikhet och skillnader mellan könen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar med stark oro dels den oacceptabelt höga ungdomsarbetslösheten i ett antal medlemsstater, dels den utsatta situationen för unga nyanställda arbetstagare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att prioritera kampen mot ungdomsarbetslösheten och att fullt ut använda finansieringsinstrument såsom ungdomsgarantin, EU-program såsom Erasmus+ och skräddarsydda åtgärder för att åtgärda ungdomsarbetslösheten och främja ungdomars anställbarhet. Parlamentet beklagar att många européer ofrivilligt arbetar deltid och konstaterar att detta får negativa konsekvenser för deras sociala skydd. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att kvinnors arbetsmarknadsdeltagande fortsätter att öka, men oroar sig över att sysselsättningsklyftan mellan könen har varit mer eller mindre oförändrad sedan 2013 och att sysselsättnings- och löneklyftan mellan könen fortfarande är stor. Parlamentet noterar med oro att kvinnor är överrepresenterade inom låglönesektorer och oftare har arbeten som de är överkvalificerade för. Parlamentet noterar att endast ett fåtal medlemsstater har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med det könsmässiga lönegapet. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att göra mer för att minska det könsmässiga lönegapet och pensionsklyftan mellan könen samt de negativa incitamenten till arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda ett direktiv om insyn i lönesättningen för att snabbt stänga det könsmässiga lönegapet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar djupt att Barcelonamålen om tillgång till barnomsorg för 90 procent av barnen mellan 3 års ålder och skolpliktig ålder inte kommer att uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att göra mer för att förbättra balansen mellan arbete och privatliv och erbjuda ekonomiskt överkomlig barnomsorg, tidig barnomsorg samt långtidsvård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra utbildningen och arbetsvillkoren för dessa tjänster (liksom för hälso- och sjukvården). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt och fullt ut genomföra det nyligen antagna direktivet om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, samt att uppmuntra fler män att ta ut betald familjeledighet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar de landsspecifika rekommendationerna om att skapa en öppen, konkurrenskraftig och dynamisk inre marknad, något som är utslagsgivande för att man ska kunna stimulera produktiviteten, underlätta tillväxten och tillhandahålla arbetstillfällen. Parlamentet betonar här vikten av en rättvis fördelning av välståndsökningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stimulera produktiviteten genom reformer som får bort överdriven reglering. Parlamentet betonar att investeringar i hälsa och säkerhet på arbetsplatsen inte bara ger bättre kvalitet i arbetet och bättre välmående för arbetstagarna, utan även blir till nytta för den europeiska ekonomins produktivitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att åldersdiskriminering på arbetsmarknaderna måste bekämpas, till exempel genom att klyftan mellan ungdomar och äldre generationer överbryggas, medvetenheten om likabehandlingsdirektivet (30) höjs, möjligheterna till livslångt lärande garanteras, pensionsklyftan motarbetas, liksom också genom stimulans till rörlighet och program för kompetensutbyte bland äldre EU-medborgare. Parlamentet noterar den åtskilligt mindre sannolikheten för att äldre och lågutbildade arbetstagare deltar i program för livslångt lärande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda arbetet för att vända denna tendens. Parlamentet anser att man måste ägna mer uppmärksamhet åt äldre arbetstagare och åt politik som kommer att öka stödet och möjliggöra ett samhälle med livslång aktivitet, med särskild inriktning på arbetstagare över 50 år. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att etnisk diskriminering på arbetsmarknaden måste bekämpas och att den etniskt betingade löne- och pensionsklyftan måste motverkas. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en långsiktig planeringsstrategi för att integrera etniska minoriteter på arbetsmarknaden, för att minska risken för utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser mot diskriminering på grund av etniskt ursprung, minoritetstillhörighet eller språkligt minoritetsskap, genom att öka medvetenheten, genomföra mångfaldsstrategier samt samla in och analysera tillförlitliga, disaggregerade data om diskriminering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att de grupper som står längst från arbetsmarknaden ska komma in på den på nytt, såsom ensamstående föräldrar, anhörigvårdare, personer med långvarig sjukdom, funktionsnedsättning, hälsoproblem eller svår kronisk sjukdom, migranter och flyktingar samt personer från etniska och religiösa minoriteter, liksom för att de ska integreras bättre i samhället. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i EU:s handikappstrategi 2010–2020, i synnerhet direktivet (EU) 2019/882 om tillgänglighet (31). Parlamentet betonar dock att det måste göras mer. Parlamentet beklagar djupt att personer med funktionsnedsättning fortfarande är genomgående missgynnade när det gäller anställning, utbildning och social delaktighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta utarbeta särskilda åtgärder inom arbets-, utbildnings- och socialpolitiken för att säkerställa en effektiv integrering av personer med funktionsnedsättning, långvarig sjukdom och kroniska sjukdomar, inbegripet personer med psykosocial funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gå längre än till enbart stödåtgärder och skapa fler sysselsättningsincitament, bättre tillgänglighet och rimliga anpassningsåtgärder (32), också genom att dra full nytta av de möjligheter till ekonomisk och social delaktighet som digitaliseringen erbjuder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar uppkomsten av nya anställningsformer, bland vilka märks den omställning som föranletts av digitalisering och automatisering. Parlamentet betonar att sådana trender samtidigt utgör både möjligheter och utmaningar. Parlamentet betonar vikten av strategier för livslångt lärande för att arbetstagarna bättre ska kunna förbereda sig inför omställningar på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker den sociala dialogens betydelse, särskilt i samband med att det utvecklas ytterligare strategier för åtgärdandet av dessa utmaningar. Parlamentet konstaterar att denna omställning kan leda till fall av atypisk och osäker anställning. Parlamentet noterar med oro att tillgången till systemen för socialt skydd, bland annat i form av betald ledighet och betald semester, för personer i atypisk anställning och egenföretagare är otillräcklig eller helt saknas. Parlamentet betonar att falskt egenföretagande är ett ihållande problem som måste åtgärdas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ta itu med dessa frågor, särskilt efter rådets rekommendation av den 6 december 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare. Parlamentet välkomnar denna rekommendation som ett första steg, men betonar att mer behöver göras för att alla ska få tillgång till socialt skydd. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att plattformsarbetet inom EU har ökat med över 25 procent de senaste två åren och nu omfattar upp till 5 miljoner arbetstagare, och att en tredjedel av alla plattformstransaktioner utförs över gränserna. Parlamentet påpekar att plattformsarbetare ofta inte täcks av systemen för socialt skydd. Parlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna måste samla in bättre och mer harmoniserade uppgifter om antalet plattformsarbetare, samt om deras anställningsstatus, arbetsinnehåll och inkomster. Parlamentet efterlyser ett samordnat EU-initiativ, dels för att säkerställa att plattformsarbetare får tillgång till socialt skydd och garanteras alla sina sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, oavsett anställningsstatus, dels för att utsträcka kollektivavtalen till att gälla också för plattformsarbetare. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att den nya kommunikationstekniken och flexibiliteten i organisationen av arbete ofta kan leda till längre arbetstider och överlappning mellan arbete, privatliv och fritid. Parlamentet påpekar särskilt att man måste införa en rättighet att inte vara digitalt uppkopplad och undersöka begreppen tidsfattigdom och självbestämmande när det gäller arbetstiden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att en förändring av utbildningssystemen är nödvändig för att man fullständigt ska kunna ta till vara de möjligheter som digitaliseringen och en grönare ekonomi erbjuder och utveckla de färdigheter, också ”mjuka” färdigheter och kompetenser, som krävs för att tillgodose kraven på arbetsmarknaden och hantera dagens och morgondagens ekonomiska, sociala och ekologiska utmaningar. Parlamentet anser att kompetensbrist och kompetensglapp kan utgöra stora investeringshinder. Parlamentet betonar att man för att möjliggöra förvärv av lämpliga färdigheter måste förbättra utbildningen, däribland yrkesutbildningen, och öka dess utbud, göra den mer inkluderande, mer överkomlig i pris och mer tillgänglig, samt förbättra det ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer. Parlamentet betonar vikten av att företagen får incitament till att investera i yrkesutbildning. Parlamentet betonar att investeringar i utbildning är viktiga för den sociala sammanhållningen. Parlamentet betonar vikten av att ta tag i problemet med skolavhoppare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa en dubbel strategi som går ut på att göra den ordinarie utbildningen inkluderande och erbjuda riktade program till de mest utsatta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera mer i kompetenshöjning och omskolning och i heltäckande utbildning i digitala färdigheter, yrkesfärdigheter och entreprenörsfärdigheter, samt att uppmuntra till sådana investeringar, med beaktande av övergången till den digitala ekonomin och till en grönare ekonomi men även med beaktande av behovet av kvalificerade tekniska specialister i många länder och regioner. Parlamentet betonar att goda arbets- och anställningsvillkor är en avgörande faktor i att locka kvalificerade yrkesarbetare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Parlamentet håller med kommissionen om att det krävs snabba insatser för att hantera digitaliseringen, att EU som helhet måste påskynda processen och att det behövs bättre samordning av unionens, medlemsstaternas och regionernas politik samt en sammanslagning av offentliga och privata resurser för att öka investeringarna och utveckla starkare synergier i den digitala ekonomin och det digitala samhället. Parlamentet betonar att man bör säkerställa effektiva och rättvisa digitala omvandlingar av tjänster och att ingen bör lämnas på efterkälken. Parlamentet betonar att program för digital kompetens bör ta upp frågor om integritet och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att klimatförändringarna och övergången till en grönare ekonomi är utmaningar som kräver stöd för att hjälpa samhället, arbetstagarna och företagen att anpassa sig så att de kan klara av dessa utslagsgivande omställningar, särskilt i de regioner som berörs mest, genom att förbättra utbildningen så att kompetensen anpassas och det skapas nya arbetstillfällen i miljösektorn och den digitala sektorn. Parlamentet efterlyser en tyngdpunktsförläggning framför allt till de mest utsatta grupperna i samhället, inbegripet personer som riskerar att hamna i fattigdom och/eller extrem materiell fattigdom. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att ett ökat utnyttjande av kompetens och ökad kompetensutveckling hänger samman med skapandet av mervärde och konkurrenskraft, och bör stå i centrum för den EU-politik som syftar till att främja ekonomisk tillväxt genom investeringar i kompetens. Parlamentet påpekar att kompetens visserligen är en nödvändig förutsättning för tillväxt, men att det inte räcker med bara kompetens. Parlamentet efterlyser därför kompletterande åtgärder, utöver investeringar i grundläggande utbildning, för att skapa och utforma arbetstillfällen av god kvalitet på arbetsmarknaden som kan utnyttja arbetstagarnas kompetens till fullo. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är bekymrat över det konstant stora antalet människor i Europa som saknar grundläggande räknekunskaper och läs- och skrivkunnighet, eftersom sådana kunskaper är ett grundläggande krav för aktivt samhälls- och arbetsmarknadsdeltagande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra bestämmelserna om utbildning i grundläggande färdigheter, i synnerhet för samhällets mest marginaliserade grupper. Parlamentet understryker vikten av solida lösningar för validering av icke-formellt och informellt lärande, i syfte att garantera att färdigheter och kompetens erkänns på så bred bas som möjligt och främja flexibilitet mellan olika utbildningsvägar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge incitament och vidmakthålla tekniskt stöd för att öka möjligheterna att främja anständigt arbete för ungdomar genom sysselsättningsprogram och stöd till unga företagare via EntreComp samt program för lärlingsutbildningar av god kvalitet, jämte språkundervisning och yrkesutbildning, även i skolornas läroplaner i medlemsstaterna. Detta bör ske i nära samarbete med företagarnas och forskarnas värld, liksom också med andra relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka och modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna på varje territoriell nivå genom fortbildning av handläggare, införande av högt specialiserade rådgivare och handledare och genomförande av riktade strategier för varje kategori av arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att unionens sociala mål och ekonomiska mål bör prioriteras lika högt och tillförsäkras ekonomiska resurser inom nästa budget och att den europeiska planeringsterminen bör utökas med en social dimension under hela sin varaktighet, med deltagande av de behöriga organ i EU och medlemsstaterna som arbetar med socialpolitik. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen dels att förbättra de landsspecifika rekommendationerna till euroområdets medlemmar genom att ta fram en matrisram där socialpolitik med anknytning till den europeiska pelaren för sociala rättigheter, såsom inkluderande tillgång till utbildning, hälsa, kost, sysselsättning, bostäder och bevarande av sociala rättigheter, analyseras för varje socialt segment, till exempel barn, ungdomar, äldre, minoriteter, migranter, funktionsnedsatta, så vi får en mycket mer exakt bild av den ekonomiska och sociala hälsan i medlemsstaterna, dels att undersöka möjligheten att utvidga denna nya komponent av de landsspecifika rekommendationerna till att omfatta länderna utanför euroområdet. Parlamentet påpekar att de landsspecifika rekommendationerna bör stå i konsekvens med EU:s ekonomiska och sociala mål samt miljömål, samt vara inbördes förstärkande snarare än motstridiga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en europeisk hållbarhetsstrategi för övervinnande av sociala, ekonomiska och klimatrelaterade utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, vid behov och efter utförd översyn, stärka de sociala rättigheterna genom att föreslå lagstiftning, även finansieringsinstrument, för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inom de begränsningar som uppställs av deras respektive fördragsfästa befogenheter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att det är av grundläggande betydelse att definiera och besluta om EU:s sociala dimension. Parlamentet anser att man med tanke på detta måste garantera rätten till anständiga levnadsförhållanden, lämpliga bostäder, ett effektivt och tillgängligt hälso- och sjukvårdssystem samt långtidsvård. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att en välfungerande social dialog är ett viktigt verktyg för att utforma arbetsvillkor, med deltagande av olika aktörer på olika nivåer, och skapar en balans mellan arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen samt bidrar till både ekonomisk konkurrenskraft och social sammanhållning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare stärka den sociala dialogen i hela Europa för att skapa en god balans i förhållandet mellan arbetsmarknadens parter och vid behov stärka möjligheterna till kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar djupt att fattigdomen fortfarande är oacceptabelt hög. Parlamentet understryker att fattigdomsrisken ökar när det går sämre för ekonomin. Parlamentet betonar att antalet människor som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning i EU visserligen fortsatte att minska 2017, men att ungefär 113 miljoner människor i EU och 74 miljoner i euroområdet fortfarande var i riskzonen 2017. Parlamentet beklagar att Europa 2020-målet om fattigdomsminskning högst sannolikt inte kommer att uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att minska fattigdomen, däribland fattigdomen bland förvärvsarbetande samt fattigdomen bland utsatta grupper. Parlamentet understryker behovet av att utrota barnfattigdom och uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för genomförandet av en europeisk barngaranti. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja en rättighetsbaserad strategi mot fattigdom grundad på integrerad aktiv inkludering som kombinerar genomförandet av grundläggande sociala rättigheter, tjänster av god kvalitet och arbetstillfällen med löner som ger en skälig levnadsstandard. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta åtgärder och strategier i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att tillgodose de sociala behoven hos dem som saknar tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att anständiga arbetstillfällen, tillgång till fullgott socialt skydd oavsett anställningsförhållande eller typ av anställningskontrakt, lönetillväxt och resursstarka offentliga tjänster, däribland utbildningssystem, av god kvalitet, i förening med tillgängliga utbud av livslångt lärande i hög grad bidrar till att minska klyftor, fattigdomsrisk och social utestängning samt till att förbättra människors hälsa och välbefinnande. Parlamentet välkomnar att sociala transfereringar i hög grad minskat fattigdomen. Parlamentet beklagar dock att detta inte återspeglas i alla medlemsstaters nationella politik. Parlamentet betonar vikten av en transparent utvärdering av Europa 2020-strategin, särskilt när det gäller fattigdomsminskning, och utvecklingen av en social och hållbar strategi efter 2020 som prioriterar fattigdomsutrotning och stöder genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och målen för hållbar utveckling genom meningsfulla dialoger med det civila samhället och personer med direkt erfarenhet av fattigdom, både på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att under 2017 riskerade 9,4 % av alla anställda i EU att drabbas av fattigdom, och att fattigdomen bland förvärvsarbetande ökar i många medlemsstater. Parlamentet betonar att fattigdom bland förvärvsarbetande är ett grundläggande tecken på social orättvisa och anser det mycket viktigt att öka arbetstagarnas köpkraft, stärka kollektivförhandlingarna och fastställa ett starkt och harmoniserat system för rättigheter och skydd för alla former av arbete. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att se till att människor har råd med ett värdigt liv för sig och sina familjer genom sina löner. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rättsakt som ska säkerställa att varje arbetstagare i unionen får en rättvis minimilön, som kan fastställas antingen i enlighet med nationella traditioner eller genom kollektivavtal eller rättsföreskrifter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att de allt flera tillfälliga eller otrygga arbetstillfällena riskerar att bli en fara dels för pensionernas tillräcklighet, särskilt för de yngre generationerna som ofta gör avbrott i arbetslivet och således i sina inbetalningar till systemen, dels för de sociala trygghetssystemens stabilitet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar den oroväckande utvecklingen med överansträngda bostadsmarknader i flera medlemsstater och de negativa konsekvenserna av detta, särskilt för låginkomsttagare och i vissa regioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att följa kommissionens rekommendationer (att minska flaskhalsar i utbudet, undanröja snedvridningar och minska ojämlikheter som orsakas av skattesystemet) och vidta åtgärder i enlighet med rekommendation 19 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre utnyttja planeringsterminen för att övervaka och stödja framsteg i fråga om bostäder till ett överkomligt pris och hemlöshet. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett europeiskt regelverk för subventionerade och rimligt prissatta bostäder för effektiv samordning av medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att sociala tjänster samt hälso- och sjukvårdstjänster är viktiga hjälpmedel i kampen mot fattigdom och social utestängning. Parlamentet noterar med oro att en majoritet av medlemsstaterna har fått landsspecifika rekommendationer om att göra de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen effektivare, mer tillgängliga och mer hållbara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sina insatser för att säkerställa hälso- och sjukvårdssystemens tillgänglighet, överkomlighet, kvalitet och kostnadseffektivitet. Parlamentet betonar vikten av förebyggande och hälsofrämjande kampanjer, särskilt för ungdomar från missgynnade befolkningsgrupper. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till investeringar som prioriterar förebyggande åtgärder i hälso- och sjukvårdspolitiken, och efterlyser aktiva hälsofrämjande kampanjer för både fysisk och psykisk hälsa. Parlamentet påminner om vikten av att underlätta återintegrering på arbetsmarknaden för personer i arbetsför ålder som återhämtar sig från sjukdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i omsorgstjänster för människor under hela deras livscykel, att fortsätta arbeta för att barnomsorgsmålen från Barcelona 2002 ska uppnås och att ta fram omsorgsmål för äldre och personer i beroendeställning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram särskilda åtgärder för att följa upp den europeiska ramen för åtgärder för psykisk hälsa och välbefinnande och EU-kompassen för insatser för psykisk hälsa och välbefinnande. Parlamentet anser att dessa åtgärder bör omfatta främjande av psykisk hälsa och förebyggande åtgärder och vara samstämda med andra politiska instrument, för att minska de bakomliggande sociala bestämningsfaktorerna för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar vikten av att unionens anslag noga övervakas och vid behov ses över, för att man ska kunna säkerställa en effektiv finansiering med EU:s mål som rättesnöre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna till åtgärder mot allt missbruk, alla bedrägerier och all korruption som på något sätt berör EU-medel. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att rekommendationerna från EU:s revisorer efterlevs. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att om vi ska kunna behålla och öka vår globala konkurrenskraft måste arbetsrätten i medlemsstaterna vara tydlig, enkel och flexibel samtidigt som höga arbetsrättsliga standarder upprätthålls. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_sv.pdf.

(3)  EUT C 179, 25.5.2018, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2019)0337.

(5)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0181.

(7)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(8)  EUT C 155, 25.5.2011, s. 10.

(9)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 93.

(10)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 100.

(11)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 109.

(12)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 141.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2019)0202.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2018)0485.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2018)0432.

(16)  Antagna texter, P8_TA(2018)0325.

(17)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 89.

(18)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 156.

(19)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 135.

(20)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(21)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(22)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 157.

(23)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 117.

(24)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_sv.

(25)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/state/docs/2018_healthatglance_rep_en.pdf.

(26)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process.

(27)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 25.

(28)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(29)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 105.

(30)  Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

(32)  I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning står följande: ”skälig anpassning” betyder nödvändiga och ändamålsenliga ändringar och anpassningar, som inte innebär en oproportionerlig eller omotiverad börda när så behövs i ett enskilt fall för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning på lika villkor som andra kan åtnjuta eller utöva alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. (Vänligen observera att begreppet ”skälig anpassning” i den svenska översättningen av konventionen används såsom motsvarighet till EU-termen ”rimliga anpassningsåtgärder”, övers. anm.). (https://www.regeringen.se/4ae1cb/globalassets/regeringen/dokument/socialdepartementet/funktionshinder/konvention-om-rattigheter-for-personer-med-funktionsnedsattning.pdf). I artikel 5 i direktivet om likabehandling står det följande: ”För att garantera att principen om likabehandling följs när det gäller personer med funktionsnedsättning ska rimliga anpassningsåtgärder vidtas på de områden som anges i artikel 3. Detta innebär att arbetsgivaren skall vidta de åtgärder som behövs i det konkreta fallet för att göra det möjligt för en person med funktionshinder att få tillträde till, delta i eller göra karriär i arbetslivet, eller att genomgå utbildning, såvida sådana åtgärder inte medför en oproportionerlig börda för arbetsgivaren. Om denna börda i tillräcklig grad kompenseras genom åtgärder som redan ingår i den berörda medlemsstatens politik för personer med funktionshinder bör den inte anses oproportionerlig.” (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000L0078&from=SV) På kommissionens webbplats står följande (inofficiell svensk översättning): ”Med rimliga anpassningsåtgärder avses alla förändringar av ett arbete eller en arbetsmiljö som behövs för att en person med funktionsnedsättning ska kunna ansöka om ett arbete, utföra det eller gå framåt i sitt arbete eller undergå yrkesutbildning.” (https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=147).

---

Onsdag den 23 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/49

---

P9_TA(2019)0041

Invändning mot en genomförandeakt: Effekten av växtskyddsmedel på honungsbin

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

(2021/C 202/09)

Europaparlamentet fattar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (D045385/06, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (D045385/06,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 4 och artikel 78.1 c i denna samt punkt 3.8.3 i bilaga II till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 4 och artikel 78.1 c i denna samt punkt 3.8.3 i bilaga II till denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 546/2011 av den 10 juni 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 546/2011 av den 10 juni 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel (2),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för verksamma ämnen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (3) och av kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för växtskyddsmedel, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för verksamma ämnen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (3) och av kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för växtskyddsmedel, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (4),

| — | med beaktande av vägledningen från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om riskbedömning av växtskyddsmedel med avseende på bin (Apis mellifera, Bombus spp. och solitära bin) som godkändes den 27 juni 2013 och senast uppdaterades den 4 juli 2014 (5) (Efsas vägledning om bin från 2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vägledningen från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om riskbedömning av växtskyddsmedel med avseende på bin (Apis mellifera, Bombus spp. och solitära bin) som godkändes den 27 juni 2013 och senast uppdaterades den 4 juli 2014 (5) (Efsas vägledning om bin från 2013),

| — | med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (7),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 samt artikel 112.4 c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 samt artikel 112.4 c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Enligt kommissionen har det skett ”en dramatisk minskning av förekomsten och mångfalden av olika grupper av europeiska vilda pollinerande insekter, däribland vilda bin, blomflugor, dagfjärilar och nattfjärilar. Många pollinerande arter är utdöda eller utrotningshotade” (8). |
| --- | --- |

A.

Enligt kommissionen har det skett ”en dramatisk minskning av förekomsten och mångfalden av olika grupper av europeiska vilda pollinerande insekter, däribland vilda bin, blomflugor, dagfjärilar och nattfjärilar. Många pollinerande arter är utdöda eller utrotningshotade” (8).

| B. | Efsas externa vetenskapliga rapport av den 29 februari 2016 om bekämpningsmedlens toxicitet visade att långsiktig toxicitet i storleksordning kan överstiga prognoser baserade på korttidsstudier (9). |
| --- | --- |

B.

Efsas externa vetenskapliga rapport av den 29 februari 2016 om bekämpningsmedlens toxicitet visade att långsiktig toxicitet i storleksordning kan överstiga prognoser baserade på korttidsstudier (9).

| C. | Enligt artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 är syftet med förordningen att ”säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna för utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen”. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 är syftet med förordningen att ”säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna för utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen”.

| D. | Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska ett verksamt ämne ”godkännas i enlighet med bilaga II om man utifrån nuvarande vetenskapliga och tekniska rön kan förvänta sig att de växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet med beaktande av kriterierna för godkännande i punkterna 2 och 3 i den bilagan uppfyller kraven i punkterna 2 och 3 nedan”. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska ett verksamt ämne ”godkännas i enlighet med bilaga II om man utifrån nuvarande vetenskapliga och tekniska rön kan förvänta sig att de växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet med beaktande av kriterierna för godkännande i punkterna 2 och 3 i den bilagan uppfyller kraven i punkterna 2 och 3 nedan”.

| E. | Enligt artikel 4.3 e i förordning (EG) nr 1107/2009 får ett växtskyddsmedel ”inte påverka miljön på ett oacceptabelt sätt”, med särskild hänsyn till vissa aspekter om de vetenskapliga metoder som myndigheten godtagit för bedömning av sådana effekter finns tillgängliga, särskilt den aspekt som rör ”dess påverkan på arter som inte är mål för bekämpningen, inbegripet på dessa arters fortlöpande beteende”. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 4.3 e i förordning (EG) nr 1107/2009 får ett växtskyddsmedel ”inte påverka miljön på ett oacceptabelt sätt”, med särskild hänsyn till vissa aspekter om de vetenskapliga metoder som myndigheten godtagit för bedömning av sådana effekter finns tillgängliga, särskilt den aspekt som rör ”dess påverkan på arter som inte är mål för bekämpningen, inbegripet på dessa arters fortlöpande beteende”.

| F. | Enligt punkt 3.8.3 andra strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller synergist godkännas enbart om det genom en lämplig riskbedömning, som baserar sig på inom gemenskapen eller internationellt överenskomna testriktlinjer, fastställts att användning under de föreslagna användningsförhållanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne, detta skyddsämne eller denna synergist inte medför ”några oacceptabla akuta eller kroniska effekter på bisamhällens överlevnad och utveckling, med beaktande av effekterna på honungsbilarver och honungsbins beteende”. |
| --- | --- |

F.

Enligt punkt 3.8.3 andra strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller synergist godkännas enbart om det genom en lämplig riskbedömning, som baserar sig på inom gemenskapen eller internationellt överenskomna testriktlinjer, fastställts att användning under de föreslagna användningsförhållanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne, detta skyddsämne eller denna synergist inte medför ”några oacceptabla akuta eller kroniska effekter på bisamhällens överlevnad och utveckling, med beaktande av effekterna på honungsbilarver och honungsbins beteende”.

| G. | Förordning (EG) nr 1107/2009 gick således längre än rådets gamla direktiv 91/414/EEG (10) genom att bland annat uttryckligen införa explicita krav avseende de kroniska effekterna av användningen av ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist på bisamhällens överlevnad och utveckling. |
| --- | --- |

G.

Förordning (EG) nr 1107/2009 gick således längre än rådets gamla direktiv 91/414/EEG (10) genom att bland annat uttryckligen införa explicita krav avseende de kroniska effekterna av användningen av ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist på bisamhällens överlevnad och utveckling.

| H. | Uppgiftskraven för verksamma ämnen och växtskyddsmedel ändrades 2013 för att inkludera studier av de kroniska effekterna av dessa ämnen och produkter på bin samt en studie av dessa ämnens och produkters effekter på honungsbins utveckling och andra levnadsstadier (11). |
| --- | --- |

H.

Uppgiftskraven för verksamma ämnen och växtskyddsmedel ändrades 2013 för att inkludera studier av de kroniska effekterna av dessa ämnen och produkter på bin samt en studie av dessa ämnens och produkters effekter på honungsbins utveckling och andra levnadsstadier (11).

| I. | Efsa uppdaterade 2013 metoden för riskbedömning i enlighet med detta, och tog bland annat hänsyn till kroniska effekter på bin samt till negativa effekter på humlor och solitära bin. |
| --- | --- |

I.

Efsa uppdaterade 2013 metoden för riskbedömning i enlighet med detta, och tog bland annat hänsyn till kroniska effekter på bin samt till negativa effekter på humlor och solitära bin.

| J. | Den uppdaterade riskbedömningsmetoden tillämpades i Efsas bedömningar av bekräftande uppgifter i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 485/2013 (12) med avseende på tre neonikotinoider, vilket ledde till nästan fullständiga begränsningar under 2018 (13). |
| --- | --- |

J.

Den uppdaterade riskbedömningsmetoden tillämpades i Efsas bedömningar av bekräftande uppgifter i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 485/2013 (12) med avseende på tre neonikotinoider, vilket ledde till nästan fullständiga begränsningar under 2018 (13).

| K. | Efsas vägledning om bin från 2013 har dock ännu inte formellt godkänts av den ständiga kommitté som inrättats genom artikel 58 i förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ständiga kommittén). |
| --- | --- |

K.

Efsas vägledning om bin från 2013 har dock ännu inte formellt godkänts av den ständiga kommitté som inrättats genom artikel 58 i förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ständiga kommittén).

| L. | Kommissionen anser att den endast kan förlita sig på Efsas vägledning om bin från 2013 vid beslut i samband med en ad hoc-översyn av godkännandet enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009, men inte vid standardbeslut som rör ansökningar om godkännande eller förnyelse, i de fall riktlinjerna inte godkänts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen anser att den endast kan förlita sig på Efsas vägledning om bin från 2013 vid beslut i samband med en ad hoc-översyn av godkännandet enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009, men inte vid standardbeslut som rör ansökningar om godkännande eller förnyelse, i de fall riktlinjerna inte godkänts av medlemsstaterna.

| M. | Kommissionen försökte få Efsas vägledning om bin från 2013 genomförd så att den skulle kunna tillämpas även på standardbeslut om godkännande eller förnyelse av verksamma ämnen och om förnyade godkännanden av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen försökte få Efsas vägledning om bin från 2013 genomförd så att den skulle kunna tillämpas även på standardbeslut om godkännande eller förnyelse av verksamma ämnen och om förnyade godkännanden av växtskyddsmedel.

| N. | Genomförandet av Efsas vägledning om bin från 2013 kan delvis uppnås genom ändring av de enhetliga principer som fastställs i förordning (EU) nr 546/2011. |
| --- | --- |

N.

Genomförandet av Efsas vägledning om bin från 2013 kan delvis uppnås genom ändring av de enhetliga principer som fastställs i förordning (EU) nr 546/2011.

| O. | Kommissionen avstod dock från detta när 16 medlemsstater 2018 invände mot genomförandet av Efsas vägledning om bin från 2013 så länge en ytterligare översyn saknades (14), i synnerhet av de delar som avser bedömningsmetod för kroniska risker. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen avstod dock från detta när 16 medlemsstater 2018 invände mot genomförandet av Efsas vägledning om bin från 2013 så länge en ytterligare översyn saknades (14), i synnerhet av de delar som avser bedömningsmetod för kroniska risker.

| P. | Enligt artikel 78.1 c i förordning (EG) nr 1107/2009 ska ändringar av förordning (EU) nr 546/2011 ta hänsyn till aktuella vetenskapliga och tekniska rön. |
| --- | --- |

P.

Enligt artikel 78.1 c i förordning (EG) nr 1107/2009 ska ändringar av förordning (EU) nr 546/2011 ta hänsyn till aktuella vetenskapliga och tekniska rön.

| Q. | I skäl 2 i utkastet till kommissionens förordning anges att det är nödvändigt att ändra dessa enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel mot bakgrund av de senaste vetenskapliga och tekniska rönen. |
| --- | --- |

Q.

I skäl 2 i utkastet till kommissionens förordning anges att det är nödvändigt att ändra dessa enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel mot bakgrund av de senaste vetenskapliga och tekniska rönen.

| R. | I utkastet till kommissionens förordning införs endast ändringar som anges i Efsas vägledning om bin från 2013 när det gäller akut toxicitet för honungsbin, men det sägs inget om kronisk toxicitet för honungsbin eller om toxicitet för humlor och solitära bin. |
| --- | --- |

R.

I utkastet till kommissionens förordning införs endast ändringar som anges i Efsas vägledning om bin från 2013 när det gäller akut toxicitet för honungsbin, men det sägs inget om kronisk toxicitet för honungsbin eller om toxicitet för humlor och solitära bin.

| S. | Utkastet till kommissionens förordning representerar således inte den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen, i motsats till vad som anges i skäl 2 i förordningen och i strid med kraven i artikel 78.1 c i förordning (EG) nr 1107/2009, vilket i sin tur undergräver det krav som anges i artikel 4.1 i den förordningen när det gäller godkännanden av ämnen mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön, vilket dessutom undergräver det syfte som anges i artikel 1.3 i den förordningen, nämligen att uppnå en hög skyddsnivå för djurs hälsa och för miljön. |
| --- | --- |

S.

Utkastet till kommissionens förordning representerar således inte den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen, i motsats till vad som anges i skäl 2 i förordningen och i strid med kraven i artikel 78.1 c i förordning (EG) nr 1107/2009, vilket i sin tur undergräver det krav som anges i artikel 4.1 i den förordningen när det gäller godkännanden av ämnen mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön, vilket dessutom undergräver det syfte som anges i artikel 1.3 i den förordningen, nämligen att uppnå en hög skyddsnivå för djurs hälsa och för miljön.

| T. | Enligt Efsa är det viktigt att beakta akut toxicitet, kronisk toxicitet och toxicitet för larver för att kunna göra en korrekt riskbedömning med avseende på bin (15). |
| --- | --- |

T.

Enligt Efsa är det viktigt att beakta akut toxicitet, kronisk toxicitet och toxicitet för larver för att kunna göra en korrekt riskbedömning med avseende på bin (15).

| U. | Det är ytterst viktigt att kronisk toxicitet och toxicitet för larver bedöms, så att man kan hantera riskerna med den nya generationens systemiska växtskyddsmedel, som leder till långsiktig kronisk exponering snarare än till kortsiktig akut exponering. |
| --- | --- |

U.

Det är ytterst viktigt att kronisk toxicitet och toxicitet för larver bedöms, så att man kan hantera riskerna med den nya generationens systemiska växtskyddsmedel, som leder till långsiktig kronisk exponering snarare än till kortsiktig akut exponering.

| V. | De ändringar som kommissionen föreslår i utkastet till förordning skulle bara leda till en förbättring av studierna om akut toxicitet (16) som, enligt en konsekvensbedömning som gjorts av bekämpningsmedelsindustrin, inte skulle förändra skyddsnivån (17). |
| --- | --- |

V.

De ändringar som kommissionen föreslår i utkastet till förordning skulle bara leda till en förbättring av studierna om akut toxicitet (16) som, enligt en konsekvensbedömning som gjorts av bekämpningsmedelsindustrin, inte skulle förändra skyddsnivån (17).

| W. | Det är varken tillräckligt eller lämpligt, och inte heller i linje med kriterierna för godkännande i förordning (EG) nr 1107/2009, att endast integrera de ändringar som föreslagits av Efsa vad gäller akut toxicitet i utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

W.

Det är varken tillräckligt eller lämpligt, och inte heller i linje med kriterierna för godkännande i förordning (EG) nr 1107/2009, att endast integrera de ändringar som föreslagits av Efsa vad gäller akut toxicitet i utkastet till kommissionens förordning.

| X. | De sökande måste lämna in relevanta uppgifter om kronisk toxicitet enligt förordning (EU) nr 283/2013 och förordning (EU) nr 284/2013. |
| --- | --- |

X.

De sökande måste lämna in relevanta uppgifter om kronisk toxicitet enligt förordning (EU) nr 283/2013 och förordning (EU) nr 284/2013.

| Y. | Eftersom det saknas bestämmelser om kronisk toxicitet i förordning (EU) nr 546/2011 är det svårt för kommissionen och medlemsstaterna att beakta de kroniska effekterna av sådana ämnen och produkter på bin i sina beslut om godkännande eller tillstånd. |
| --- | --- |

Y.

Eftersom det saknas bestämmelser om kronisk toxicitet i förordning (EU) nr 546/2011 är det svårt för kommissionen och medlemsstaterna att beakta de kroniska effekterna av sådana ämnen och produkter på bin i sina beslut om godkännande eller tillstånd.

| Z. | Denna situation undergräver en korrekt tillämpning av kriterierna för godkännande i artikel 4 i, och bilaga II till, förordning (EG) nr 1107/2009 med avseende på bin, vilket i sin tur undergräver syftet med förordning (EG) nr 1107/2009, nämligen att uppnå en hög skyddsnivå för djurs hälsa och för miljön. |
| --- | --- |

Z.

Denna situation undergräver en korrekt tillämpning av kriterierna för godkännande i artikel 4 i, och bilaga II till, förordning (EG) nr 1107/2009 med avseende på bin, vilket i sin tur undergräver syftet med förordning (EG) nr 1107/2009, nämligen att uppnå en hög skyddsnivå för djurs hälsa och för miljön.

| AA. | Det är oacceptabelt att medlemsstaterna motsätter sig ett fullständigt genomförande av Efsas vägledning om bin från 2013 och därmed förhindrar en korrekt tillämpning av kriterierna för godkännande med avseende på bin. |
| --- | --- |

AA.

Det är oacceptabelt att medlemsstaterna motsätter sig ett fullständigt genomförande av Efsas vägledning om bin från 2013 och därmed förhindrar en korrekt tillämpning av kriterierna för godkännande med avseende på bin.

| AB. | Att motsätta sig detta är särskilt oacceptabelt med tanke på att testriktlinjerna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) finns tillgängliga för test av kronisk toxicitet för honungsbin och effekter på honungsbilarver (OECD:s testriktlinjer 245 och 239) och för akuta toxicitetstester av humandata (OECD:s testriktlinjer 246 och 247). |
| --- | --- |

AB.

Att motsätta sig detta är särskilt oacceptabelt med tanke på att testriktlinjerna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) finns tillgängliga för test av kronisk toxicitet för honungsbin och effekter på honungsbilarver (OECD:s testriktlinjer 245 och 239) och för akuta toxicitetstester av humandata (OECD:s testriktlinjer 246 och 247).

| AC. | Kommissionen har inte ens lämnat in ett utkast som skulle ha motsvarat Efsas vägledning om bin till ständiga kommittén. Den har på så sätt kringgått skyldigheten enligt artikel 5a.4 i beslut 1999/468/EG att lägga fram ett förslag för rådet, som skulle ha inneburit att den hade kunnat anta åtgärden så länge rådet inte hade motsatt sig den med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

AC.

Kommissionen har inte ens lämnat in ett utkast som skulle ha motsvarat Efsas vägledning om bin till ständiga kommittén. Den har på så sätt kringgått skyldigheten enligt artikel 5a.4 i beslut 1999/468/EG att lägga fram ett förslag för rådet, som skulle ha inneburit att den hade kunnat anta åtgärden så länge rådet inte hade motsatt sig den med kvalificerad majoritet.

| AD. | Det är ytterst beklagligt att kommissionen inte utnyttjade sina befogenheter enligt artikel 5a.2 i beslut 1999/468/EG, eftersom det innebar att 16 medlemsstater, som dock inte utgjorde en kvalificerad majoritet, lyckades hindra en korrekt tillämpning av kriterierna för godkännande med avseende på bin. |
| --- | --- |

AD.

Det är ytterst beklagligt att kommissionen inte utnyttjade sina befogenheter enligt artikel 5a.2 i beslut 1999/468/EG, eftersom det innebar att 16 medlemsstater, som dock inte utgjorde en kvalificerad majoritet, lyckades hindra en korrekt tillämpning av kriterierna för godkännande med avseende på bin.

| AE. | Europaparlamentet ansåg i sin resolution av den 16 januari 2019 att förordning (EG) nr 1107/2009 som sådan, och dess genomförande, behövde förbättras för att den skulle uppnå sitt syfte, och uppmanade uttryckligen kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål anta den uppdaterade vägledning om bin som används av Efsa. |
| --- | --- |

AE.

Europaparlamentet ansåg i sin resolution av den 16 januari 2019 att förordning (EG) nr 1107/2009 som sådan, och dess genomförande, behövde förbättras för att den skulle uppnå sitt syfte, och uppmanade uttryckligen kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål anta den uppdaterade vägledning om bin som används av Efsa.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens förordning inte är förenligt med syftet och innehållet i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till förordning och att utan dröjsmål lägga fram ett nytt för ständiga kommittén. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det nya utkastet bygger på de senaste vetenskapliga och tekniska rönen, och föreslår därför att de enhetliga principerna ändras, inte bara när det gäller akut toxicitet för honungsbin, som i det nuvarande utkastet, utan åtminstone även när det gäller kronisk toxicitet och larvernas toxicitet för honungsbin samt akut toxicitet för humlor, särskilt med tanke på att OECD:s testriktlinjer finns tillgängliga för alla dessa parametrar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov fullt ut utnyttja sina befogenheter enligt beslut 1999/468/EG så att Europaparlamentet och rådet kan lägga fram ett lämpligt förslag till granskning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUT L 155, 11.6.2011, s. 127.

(3)  EUT L 93, 3.4.2013, s. 1.

(4)  EUT L 93, 3.4.2013, s. 85.

(5)  Efsas vägledning om riskbedömning av växtskyddsmedel med avseende på bin (Apis mellifera, Bombus spp. och solitära bin), EFSA Journal vol.11(2013):7, artikelnr 3295 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3295.

(6)  EUT L 184, 17.07.1999, s. 23.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2019)0023.

(8)  Meddelande av den 1 juni 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU-initiativet för pollinerande insekter, (COM(2018)0395).

(9)  Efsas externa vetenskapliga rapport om kronisk oral letal och subletal toxicitet för olika binära blandningar av bekämpningsmedel och främmande ämnen i bin (Apis mellifera, Osma-bicornis och Bombus terrestris), DOI: 10.2903/sp.efsa.2016.EN-1076, https://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/en-1076.

(10)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

(11)  Förordning (EU) nr 283/2013 och förordning (EU) nr 284/2013.

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 485/2013 av den 24 maj 2013 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av de verksamma ämnena klotianidin, tiametoxam och imidakloprid samt om förbud mot användning och försäljning av utsäde som behandlats med växtskyddsmedel innehållande dessa verksamma ämnen, (
  EUT L 139, 25.5.2013, s. 12
  ).

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet imidakloprid (EUT L 132, 30.5.2018, s. 31), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/784 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet klotianidin (EUT L 132, 30.5.2018, s. 35), och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/785 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet tiametoxam (EUT L 132, 30.5.2018, s. 40).

(14)  Se sammanfattningen från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (PAFF) den 23–24 oktober 2018 på https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_phyto_20181023_ppl_sum.pdf.

(15)  Se Efsas vägledning om bin från 2013, s. 14.

(16)  Efsas tekniska rapport av den 18 december 2015 om resultatet av det granskningsmöte med sakkunniga inom bekämpningsmedel om återkommande problem avseende ekotoxicitet, DOI: 10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/sp.efsa.2015.EN-924.

(17)  ”Det kommer eventuellt inte att vara några generella betydande förändringar i resultatet av riskbedömningen i samband med en akut riskbedömning av produkter som appliceras på blad, dvs. den övergripande skyddsnivån är ungefär den samma”. Miles m. fl., 2018, ”Improving pesticide regulation by use of impact analyses: En fallstudie för bin”, s. . 87–88, https://www.researchgate.net/publication/326711149_Improving_pesticide_regulation_by_use_of_impact_analyses_A_case_study_for_bees.

---

Torsdag den 24 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/54

---

P9_TA(2019)0042

Situationen för HBTI-personer i Uganda

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (2019/2879(RSP))

(2021/C 202/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Uganda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Uganda,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om diskriminering på grund av sexuell läggning, särskilt av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (1) och av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2024) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om diskriminering på grund av sexuell läggning, särskilt av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (1) och av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2024) (2),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 9 oktober 2019 från EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europarådets generalsekreterare på Europadagen och Världsdagen mot dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 9 oktober 2019 från EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europarådets generalsekreterare på Europadagen och Världsdagen mot dödsstraffet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 17 maj 2019 från den höga representanten Federica Mogherini på EU:s vägnar med anledning av Internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 17 maj 2019 från den höga representanten Federica Mogherini på EU:s vägnar med anledning av Internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2018 – Uganda – som antogs av Europeiska rådet den 13 maj 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2018 – Uganda – som antogs av Europeiska rådet den 13 maj 2019,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 21, 24, 29 och 31 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 10 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilka EU och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja de universella mänskliga rättigheterna och skyddet av enskilda samt anta restriktiva åtgärder i händelse av grova brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 21, 24, 29 och 31 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 10 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilka EU och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja de universella mänskliga rättigheterna och skyddet av enskilda samt anta restriktiva åtgärder i händelse av grova brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, bland annat skyldigheterna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, bland annat skyldigheterna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens råds ”verktygslåda för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner” (verktygslådan för hbti-frågor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens råds ”verktygslåda för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner” (verktygslådan för hbti-frågor),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av fullständiga mänskliga rättigheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av fullständiga mänskliga rättigheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av EU:s olika riktlinjer om dödsstraff, om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s olika riktlinjer om dödsstraff, om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den senaste allmänna återkommande utvärderingen av Uganda från FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste allmänna återkommande utvärderingen av Uganda från FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 som förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 som förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Uganda har varit part i sedan 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Uganda har varit part i sedan 1995,

| — | med beaktande av den partiöverskridande skrivelse om förföljelsen av hbti-personer i Uganda som undertecknades av 70 ledamöter av Europaparlamentet den 15 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den partiöverskridande skrivelse om förföljelsen av hbti-personer i Uganda som undertecknades av 70 ledamöter av Europaparlamentet den 15 oktober 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om inledande av ett samrådsförfarande för att tills vidare avbryta Cotonouavtalets tillämpning på Uganda och Nigeria mot bakgrund av den nyligen antagna lagstiftningen om ytterligare kriminalisering av homosexualitet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om inledande av ett samrådsförfarande för att tills vidare avbryta Cotonouavtalets tillämpning på Uganda och Nigeria mot bakgrund av den nyligen antagna lagstiftningen om ytterligare kriminalisering av homosexualitet (3),

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), särskilt artikel 8.4 om icke-diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), särskilt artikel 8.4 om icke-diskriminering,

| — | med beaktande av Yogyakartaprinciperna (”principer och statsåtaganden om tillämpning av det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna vad gäller sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper”), som antogs i november 2006, och de tio kompletterande principerna (”plus 10”), som antogs den 10 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Yogyakartaprinciperna (”principer och statsåtaganden om tillämpning av det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna vad gäller sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper”), som antogs i november 2006, och de tio kompletterande principerna (”plus 10”), som antogs den 10 november 2017,

| — | med beaktande av Republiken Ugandas konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Ugandas konstitution,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Uganda har den ytterst homofobiska retoriken från myndigheterna tilltagit i styrka de senaste veckorna. I synnerhet handlar det om Simon Lokodo, landets etik- och integritetsminister, som den 10 oktober 2019 tillkännagav planer på att åter lägga fram det lagförslag mot homosexualitet som skulle medföra dödsstraff för ”grov homosexualitet”. Olika ledamöter av Ugandas parlament ställer sig också bakom den föreslagna nya lagen. |
| --- | --- |

A.

I Uganda har den ytterst homofobiska retoriken från myndigheterna tilltagit i styrka de senaste veckorna. I synnerhet handlar det om Simon Lokodo, landets etik- och integritetsminister, som den 10 oktober 2019 tillkännagav planer på att åter lägga fram det lagförslag mot homosexualitet som skulle medföra dödsstraff för ”grov homosexualitet”. Olika ledamöter av Ugandas parlament ställer sig också bakom den föreslagna nya lagen.

| B. | Den 12 oktober försäkrade regeringens talesperson Ofwono Opondo att regeringen inte hade några avsikter att införa någon ny lag om hbti-verksamhet eftersom ”de nuvarande bestämmelserna i strafflagen räcker”. Detta bekräftades av president Musevenis chefspressekreterare. |
| --- | --- |

B.

Den 12 oktober försäkrade regeringens talesperson Ofwono Opondo att regeringen inte hade några avsikter att införa någon ny lag om hbti-verksamhet eftersom ”de nuvarande bestämmelserna i strafflagen räcker”. Detta bekräftades av president Musevenis chefspressekreterare.

| C. | De nuvarande bestämmelserna i strafflagen strider mot de mänskliga rättigheterna och kriminaliserar homosexualitet. Samkönat sex är alltjämt olagligt och bestraffas med upp till livstids fängelse enligt avsnitt 145 och 146 i Ugandas strafflag, som bland annat kriminaliserar ”onaturligt könsumgänge”. Många befintliga lagar tillåter diskriminering av hbti-personer och begränsar deras möjligheter till anställning, bostad, social trygghet, utbildning eller vård. |
| --- | --- |

C.

De nuvarande bestämmelserna i strafflagen strider mot de mänskliga rättigheterna och kriminaliserar homosexualitet. Samkönat sex är alltjämt olagligt och bestraffas med upp till livstids fängelse enligt avsnitt 145 och 146 i Ugandas strafflag, som bland annat kriminaliserar ”onaturligt könsumgänge”. Många befintliga lagar tillåter diskriminering av hbti-personer och begränsar deras möjligheter till anställning, bostad, social trygghet, utbildning eller vård.

| D. | Lagen mot homosexualitet, som förbjuder främjande av homosexualitet och föreskriver dödsstraff för homosexuella handlingar, infördes redan 2014 på initiativ av president Museveni men förklarades så småningom ogiltig av Ugandas författningsdomstol. Världssamfundet i stort har starkt fördömt den föreslagna lagen, och många givare, bland annat EU-länder, USA och Världsbanken, har beslutat att dra in sitt utvecklingsbistånd till landet. |
| --- | --- |

D.

Lagen mot homosexualitet, som förbjuder främjande av homosexualitet och föreskriver dödsstraff för homosexuella handlingar, infördes redan 2014 på initiativ av president Museveni men förklarades så småningom ogiltig av Ugandas författningsdomstol. Världssamfundet i stort har starkt fördömt den föreslagna lagen, och många givare, bland annat EU-länder, USA och Världsbanken, har beslutat att dra in sitt utvecklingsbistånd till landet.

| E. | Denna händelse vittnar på ett tragiskt sätt om den förfärliga situationen för hbti-personer i Uganda, där homofobiska åsikter är utbredda. Diskriminering i samhället, hatbrott och homofientliga kampanjer rapporteras regelbundet av människorättsorganisationer – t.ex. trakasserier, misshandel, utpressning, avhysningar, godtyckliga gripanden och kvarhållanden samt mord. |
| --- | --- |

E.

Denna händelse vittnar på ett tragiskt sätt om den förfärliga situationen för hbti-personer i Uganda, där homofobiska åsikter är utbredda. Diskriminering i samhället, hatbrott och homofientliga kampanjer rapporteras regelbundet av människorättsorganisationer – t.ex. trakasserier, misshandel, utpressning, avhysningar, godtyckliga gripanden och kvarhållanden samt mord.

| F. | Enligt människorättsgrupper har antalet attacker mot hbti-personer ökat på ett alarmerande sätt i Uganda. Enligt Sexual Minorities Uganda, en allians av hbti-organisationer, dödades tre homosexuella män och en transsexuell kvinna förra året. Den senaste var hbti-aktivisten Brian Wasswa, som angreps i sitt hem den 4 oktober 2019. |
| --- | --- |

F.

Enligt människorättsgrupper har antalet attacker mot hbti-personer ökat på ett alarmerande sätt i Uganda. Enligt Sexual Minorities Uganda, en allians av hbti-organisationer, dödades tre homosexuella män och en transsexuell kvinna förra året. Den senaste var hbti-aktivisten Brian Wasswa, som angreps i sitt hem den 4 oktober 2019.

| G. | Ugandas författning förbjuder diskriminering på ett flertal olika grunder men däremot inte på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

G.

Ugandas författning förbjuder diskriminering på ett flertal olika grunder men däremot inte på grund av sexuell läggning.

| H. | Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) syftar till att utveckla och befästa demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. EU:s utvecklingsbistånd till Uganda uppgår till 578 miljoner euro inom ramen för det nationella vägledande programmet för 2014–2020. Ett nyckelmål här är främjande och säkerställande av god samhällsstyrning och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) syftar till att utveckla och befästa demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. EU:s utvecklingsbistånd till Uganda uppgår till 578 miljoner euro inom ramen för det nationella vägledande programmet för 2014–2020. Ett nyckelmål här är främjande och säkerställande av god samhällsstyrning och respekt för mänskliga rättigheter.

| I. | Stödmottagarna i Europeiska utvecklingsfonden omfattas av strikta villkor i fråga om att respektera de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, religionsfriheten och skyddet av minoriteter. |
| --- | --- |

I.

Stödmottagarna i Europeiska utvecklingsfonden omfattas av strikta villkor i fråga om att respektera de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, religionsfriheten och skyddet av minoriteter.

| J. | I överensstämmelse med artikel 8 i Cotonouavtalet bekräftade Uganda och EU på nytt i maj 2019 sitt nära partnerskap i en politisk dialog. |
| --- | --- |

J.

I överensstämmelse med artikel 8 i Cotonouavtalet bekräftade Uganda och EU på nytt i maj 2019 sitt nära partnerskap i en politisk dialog.

| K. | EU:s internationella samarbete bör stödja AVS-staternas insatser att utveckla gynnsamma rättsliga och politiska ramar och att avskaffa repressiv lagstiftning, politik och praxis samt stigmatisering och diskriminering som urholkar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

K.

EU:s internationella samarbete bör stödja AVS-staternas insatser att utveckla gynnsamma rättsliga och politiska ramar och att avskaffa repressiv lagstiftning, politik och praxis samt stigmatisering och diskriminering som urholkar de mänskliga rättigheterna.

| L. | I 32 av sammanlagt 54 afrikanska länder är samkönade relationer ett brott; i Mauretanien, Sudan, norra Nigeria samt Somalia är homosexualitet belagt med dödsstraff. |
| --- | --- |

L.

I 32 av sammanlagt 54 afrikanska länder är samkönade relationer ett brott; i Mauretanien, Sudan, norra Nigeria samt Somalia är homosexualitet belagt med dödsstraff.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att lagförslaget mot homosexualitet åter dykt upp i den politiska debatten i Uganda. Parlamentet fördömer starkt Simon Lokodos retorik, som göder homofobi och hat, och upprepar sitt starka motstånd mot alla former av diskriminering på grund av sexuell läggning samt all uppvigling till hat och våld mot hbti-personer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar uttalandet av president Musevenis talesperson, som förnekar att regeringen skulle ha några som helst avsikter att lägga fram ett nytt lagförslag, och uppmanar Ugandas regering att stå fast vid detta uttalande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att diskriminering mot hbti-personer undergräver de mest grundläggande principerna för mänskliga rättigheter i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar att sexuell läggning och könsidentitet är frågor som faller under individens rätt till privatliv, som garanteras av folkrätten och av nationella författningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet förkastar med eftertryck tillämpningen av dödsstraff under några som helst omständigheter, däribland även lagstiftning som belägger homosexualitet med dödsstraff. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta vidare för att förmå Ugandas regering att ompröva sin inställning till dödsstraffet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att Ugandas lagstiftning alltjämt är ytterst diskriminerande mot hbti-personer, och uppmanar med kraft landets myndigheter att se över alla lagar som kriminaliserar homosexualitet och hbti-aktivister, i synnerhet i avsnitt 145 och 146 i strafflagen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar Ugandas regering om dess skyldigheter enligt folkrätten och Cotonouavtalet, som manar till respekt för universella mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är djupt oroat över den allmänt försämrade människorättssituationen för hbti-personer i Uganda, däribland de tilltagande kränkningarna av deras sociala rättigheter, yttrandefrihet, rätt till jämställdhet och rätt till bostad. Parlamentet fördömer det nyligen begångna mordet på Brian Wasswa och beklagar djupt det alarmerande antalet offer som väljs ut på grund av sin sexuella läggning, även av nationella säkerhetsstyrkor. Parlamentet uppmanar med kraft de ugandiska myndigheterna att ingående och opartiskt utreda allt våld och alla attacker mot hbti-personer och att ställa förövarna till svars. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Ugandas regering att stärka prövningsmekanismerna inom polisen i samband med kränkningar av de mänskliga rättigheterna för att se till att poliser iakttar sin plikt att skydda rättigheterna för alla personer, inklusive hbti-personer, och att garantera att alla människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer som arbetar för hbti-personer i Uganda kan bedriva sin legitima verksamhet under alla omständigheter, vilket även inbegriper rätten till föreningsfrihet, utan fruktan för repressalier och utan begränsningar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om Ugandas åtaganden enligt Cotonouavtalet och folkrätten att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Uganda att fortsätta att noga följa situationen för hbti-personer och att aktivt stödja civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare och hbti-personer på fältet. Parlamentet framhåller vikten av att öka medvetenheten om och förståelsen för situationen för hbti-personer och deras anhöriga. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att verkligen utnyttja den politiska dialogen enligt artikel 8 i Cotonouavtalet samt verktygslådan för hbti-frågor, med tillhörande riktlinjer, i sin dialog med de ugandiska myndigheterna för att hjälpa till att avkriminalisera homosexualitet, minska våldet och diskrimineringen och skydda försvarare av hbti-personers mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till kommissionen och rådet att ta med ett omnämnande om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning i ett eventuellt framtida avtal som ersätter Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka försvaret och främjandet av de mänskliga rättigheterna i Uganda, särskilt genom riktat stöd till civilsamhällesorganisationer och ett fullständigt genomförande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Ugandas president, Ugandas parlament samt Afrikanska unionen och dess institutioner. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 21.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0129.

(3)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 253

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/58

---

P9_TA(2019)0043

Egypten

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om Egypten (2019/2880(RSP))

(2021/C 202/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt resolutionerna av den 17 juli 2014 om yttrandefrihet och föreningsfrihet i Egypten (1), av den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (2), av den 10 mars 2016 om Egypten, särskilt fallet med Giulio Regeni (3), av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (4), och av den 13 december 2018 om Egypten, särskilt situationen för människorättsförsvarare (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt resolutionerna av den 17 juli 2014 om yttrandefrihet och föreningsfrihet i Egypten (1), av den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (2), av den 10 mars 2016 om Egypten, särskilt fallet med Giulio Regeni (3), av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (4), och av den 13 december 2018 om Egypten, särskilt situationen för människorättsförsvarare (5),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014,

| — | med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och konsoliderades i och med handlingsplanen från 2007, samt av prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som formellt antogs den 25 juli 2017, av det gemensamma uttalandet som utfärdades efter associeringsrådet EU–Egypten 2017, jämte det gemensamma uttalandet om det sjätte mötet i underkommittén EU–Egypten för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati i juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och konsoliderades i och med handlingsplanen från 2007, samt av prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som formellt antogs den 25 juli 2017, av det gemensamma uttalandet som utfärdades efter associeringsrådet EU–Egypten 2017, jämte det gemensamma uttalandet om det sjätte mötet i underkommittén EU–Egypten för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati i juni 2019,

| — | med beaktande av EU:s uttalande inom ramen för punkt 4, av den 19 september 2019 i FN:s råd för mänskliga rättigheter, där Egypten nämns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande inom ramen för punkt 4, av den 19 september 2019 i FN:s råd för mänskliga rättigheter, där Egypten nämns,

| — | med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och konventionen om barnets rättigheter, som alla har ratificerats av Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och konventionen om barnets rättigheter, som alla har ratificerats av Egypten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 september 2019 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, om protesterna i Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 september 2019 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, om protesterna i Egypten,

| — | med beaktande av Egyptens konstitution, särskilt artiklarna 52 (om förbud mot alla former och slag av tortyr), 73 (om mötesfrihet) och 93 (om den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Egyptens konstitution, särskilt artiklarna 52 (om förbud mot alla former och slag av tortyr), 73 (om mötesfrihet) och 93 (om den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär),

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Egypten den 20 mars 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Egypten den 20 mars 1984,

| — | med beaktande av Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som Egypten är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som Egypten är part i,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2473 (2019), antagen i juni 2019, som förnyade de åtgärder som avsåg att genomföra vapenembargot mot Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2473 (2019), antagen i juni 2019, som förnyade de åtgärder som avsåg att genomföra vapenembargot mot Libyen,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De egyptiska myndigheterna ska under de senaste veckorna godtyckligt ha arresterat över 4 300 personer (nästan 3 000 sitter fortfarande häktade), varav minst 114 kvinnor – och minst 111 barn enligt Amnesty International och Bedray-stiftelsen – som svar på de fredliga demonstrationer som inleddes den 20 september 2019. Enligt uppgift använde polisen och säkerhetstjänsten övervåld för att skingra demonstranterna. |
| --- | --- |

A.

De egyptiska myndigheterna ska under de senaste veckorna godtyckligt ha arresterat över 4 300 personer (nästan 3 000 sitter fortfarande häktade), varav minst 114 kvinnor – och minst 111 barn enligt Amnesty International och Bedray-stiftelsen – som svar på de fredliga demonstrationer som inleddes den 20 september 2019. Enligt uppgift använde polisen och säkerhetstjänsten övervåld för att skingra demonstranterna.

| B. | De regeringsfientliga demonstrationerna var en protest mot åtstramningsåtgärder, inhemsk korruption och systematiskt förtryck, och man krävde att Egyptens president Abd al-Fattah al-Sisi skulle avgå. |
| --- | --- |

B.

De regeringsfientliga demonstrationerna var en protest mot åtstramningsåtgärder, inhemsk korruption och systematiskt förtryck, och man krävde att Egyptens president Abd al-Fattah al-Sisi skulle avgå.

| C. | De egyptiska myndigheternas senaste åtgärder undergräver den grundläggande yttrande-, förenings- och mötesfriheten, som är förankrad i Egyptens konstitution samt internationell människorättslagstiftning. Detta är ett led i ett större angrepp på det civila samhället och de grundläggande rättigheterna i Egypten, särskilt yttrandefriheten både online och offline, förenings- och mötesfriheten, den politiska mångfalden och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

C.

De egyptiska myndigheternas senaste åtgärder undergräver den grundläggande yttrande-, förenings- och mötesfriheten, som är förankrad i Egyptens konstitution samt internationell människorättslagstiftning. Detta är ett led i ett större angrepp på det civila samhället och de grundläggande rättigheterna i Egypten, särskilt yttrandefriheten både online och offline, förenings- och mötesfriheten, den politiska mångfalden och rättsstatsprincipen.

| D. | De egyptiska myndigheterna har fortsatt att angripa fredliga demokratiska oppositionspartier i Egypten, i strid med rätten att delta i allmänna angelägenheter och rätten till yttrandefrihet, och har bland annat godtyckligt gripit dussintals medborgare i Hope Case och arresterat dussintals andra medlemmar av fredliga politiska partier sedan september 2019. |
| --- | --- |

D.

De egyptiska myndigheterna har fortsatt att angripa fredliga demokratiska oppositionspartier i Egypten, i strid med rätten att delta i allmänna angelägenheter och rätten till yttrandefrihet, och har bland annat godtyckligt gripit dussintals medborgare i Hope Case och arresterat dussintals andra medlemmar av fredliga politiska partier sedan september 2019.

| E. | Människorättsadvokater, journalister, aktivister och medlemmar av oppositionen har fängslats till följd av allvarliga anklagelser, inbegripet terrorismrelaterade brott. Fredliga oliktänkande, demokratiaktivister och människorättsförsvarare är hotade eftersom de stämplats som terrorister. Dessa gripanden har endast med deras fredliga och legitima arbete att göra, vilket är att försvara de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

Människorättsadvokater, journalister, aktivister och medlemmar av oppositionen har fängslats till följd av allvarliga anklagelser, inbegripet terrorismrelaterade brott. Fredliga oliktänkande, demokratiaktivister och människorättsförsvarare är hotade eftersom de stämplats som terrorister. Dessa gripanden har endast med deras fredliga och legitima arbete att göra, vilket är att försvara de mänskliga rättigheterna.

| F. | Det påtvingade försvinnandet av människorättsförsvarare håller på att bli systematisk praxis från de egyptiska myndigheternas sida, innan de flesta sedan dyker upp hos statsåklagarmyndigheten, vilket är fallet med Alaa Abdel Fattah, Asmaa Daabes, Esraa Abdel Fattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Hayham Mohadegen och Ibrahim Metwally Hegazy. Andra, däribland Ibrahim Ezz El-Din, är fortfarande försvunna. |
| --- | --- |

F.

Det påtvingade försvinnandet av människorättsförsvarare håller på att bli systematisk praxis från de egyptiska myndigheternas sida, innan de flesta sedan dyker upp hos statsåklagarmyndigheten, vilket är fallet med Alaa Abdel Fattah, Asmaa Daabes, Esraa Abdel Fattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Hayham Mohadegen och Ibrahim Metwally Hegazy. Andra, däribland Ibrahim Ezz El-Din, är fortfarande försvunna.

| G. | Förebyggande frihetsberövande åtgärder och säkerhetsåtgärder före rättegång används alltför ofta för att hindra människorättsförsvarare och deras advokater, såsom Mahienour El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah och Mohamed Ramadan, från att utöva sitt legitima människorättsarbete i Egypten. |
| --- | --- |

G.

Förebyggande frihetsberövande åtgärder och säkerhetsåtgärder före rättegång används alltför ofta för att hindra människorättsförsvarare och deras advokater, såsom Mahienour El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah och Mohamed Ramadan, från att utöva sitt legitima människorättsarbete i Egypten.

| H. | De egyptiska myndigheterna har förhindrat att framsteg görs när det gäller att utreda och avslöja sanningen om den italienske forskningsassistenten Giulio Regeni som kidnappades, torterades och dödades. Det italienska parlamentet har avbrutit sina diplomatiska förbindelser med det egyptiska parlamentet och uppmanat medlemsstaternas parlament att visa solidaritet och göra detsamma. |
| --- | --- |

H.

De egyptiska myndigheterna har förhindrat att framsteg görs när det gäller att utreda och avslöja sanningen om den italienske forskningsassistenten Giulio Regeni som kidnappades, torterades och dödades. Det italienska parlamentet har avbrutit sina diplomatiska förbindelser med det egyptiska parlamentet och uppmanat medlemsstaternas parlament att visa solidaritet och göra detsamma.

| I. | Reportrar utan gränser har dokumenterat minst 31 fall med mediearbetare som för närvarande hålls frihetsberövade i Egypten på grund av sitt arbete, baserat på politisk förföljelse och flerfaldiga kränkningar av rätten till en rättvis rättegång. Sex av dessa journalister har gripits i samband med den senaste tidens protester. Utländska mediearbetare utsätts också, och flera korrespondenter från internationella medier har utvisats från Egypten eller vägrats inresa i landet. Internationella organisationer har bevisat att nyhetsmediers webbplatser blockerats och att tillgången till applikationer för onlinemeddelanden blockerats och begränsats, särskilt under de senaste veckorna. |
| --- | --- |

I.

Reportrar utan gränser har dokumenterat minst 31 fall med mediearbetare som för närvarande hålls frihetsberövade i Egypten på grund av sitt arbete, baserat på politisk förföljelse och flerfaldiga kränkningar av rätten till en rättvis rättegång. Sex av dessa journalister har gripits i samband med den senaste tidens protester. Utländska mediearbetare utsätts också, och flera korrespondenter från internationella medier har utvisats från Egypten eller vägrats inresa i landet. Internationella organisationer har bevisat att nyhetsmediers webbplatser blockerats och att tillgången till applikationer för onlinemeddelanden blockerats och begränsats, särskilt under de senaste veckorna.

| J. | Även om Egyptens lag om icke-statliga organisationer från 2019 slopar fängelsestraff och avskaffar den säkerhetstunga byrå som tidigare har haft i uppgift att godkänna och övervaka utländsk finansiering, hotar den ändå med att kraftigt begränsa det civila samhället, den inför ytterligare tvivelaktiga begränsningar av rätten till föreningsfrihet samt begränsar kraftigt verksamheten för både inhemska och utländska icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

J.

Även om Egyptens lag om icke-statliga organisationer från 2019 slopar fängelsestraff och avskaffar den säkerhetstunga byrå som tidigare har haft i uppgift att godkänna och övervaka utländsk finansiering, hotar den ändå med att kraftigt begränsa det civila samhället, den inför ytterligare tvivelaktiga begränsningar av rätten till föreningsfrihet samt begränsar kraftigt verksamheten för både inhemska och utländska icke-statliga organisationer.

| K. | Kvinnliga människorättsförsvarare i Egypten utsätts fortfarande för olika former av statligt ledda trakasserier, särskilt i form av smutskastningskampanjer och lagföring. Aktivister som försvarar rättigheterna för hbtqi-personer och kvinnor utsätts för ständigt förtryck, bland annat under täckmanteln att ”den allmänna moralen” måste bevaras. |
| --- | --- |

K.

Kvinnliga människorättsförsvarare i Egypten utsätts fortfarande för olika former av statligt ledda trakasserier, särskilt i form av smutskastningskampanjer och lagföring. Aktivister som försvarar rättigheterna för hbtqi-personer och kvinnor utsätts för ständigt förtryck, bland annat under täckmanteln att ”den allmänna moralen” måste bevaras.

| L. | Rättsväsendet fortsätter att allvarligt kränka rätten till liv i Egypten, och har avkunnat och verkställt extremt många dödsdomar mot ett stort antal individer – till och med barn har dömts – även i efterdyningarna av militära rättegångar och massrättegångar som saknade minimigarantier för en rättvis rättegång. Straffrättsliga och militära domstolar har avkunnat mer än 3 000 dödsdomar sedan 2014 och 50 personer löper en överhängande risk att avrättas. |
| --- | --- |

L.

Rättsväsendet fortsätter att allvarligt kränka rätten till liv i Egypten, och har avkunnat och verkställt extremt många dödsdomar mot ett stort antal individer – till och med barn har dömts – även i efterdyningarna av militära rättegångar och massrättegångar som saknade minimigarantier för en rättvis rättegång. Straffrättsliga och militära domstolar har avkunnat mer än 3 000 dödsdomar sedan 2014 och 50 personer löper en överhängande risk att avrättas.

| M. | Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har förklarat att det pågår flera mål vid domstolarna mot personer som dömts på grundval av bevis som ska ha erhållits under tortyr och som nu riskerar dödsstraff. Dessa domar tycks strida direkt mot både egyptisk och internationell rätt och därtill hörande förfaranden. |
| --- | --- |

M.

Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har förklarat att det pågår flera mål vid domstolarna mot personer som dömts på grundval av bevis som ska ha erhållits under tortyr och som nu riskerar dödsstraff. Dessa domar tycks strida direkt mot både egyptisk och internationell rätt och därtill hörande förfaranden.

| N. | De egyptiska säkerhetsstyrkornas ansvarsskyldighet vad gäller allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna är fortfarande nästan helt obefintlig, och det finns ingen riktig utredning av de korruptionsanklagelser som riktats mot militären. |
| --- | --- |

N.

De egyptiska säkerhetsstyrkornas ansvarsskyldighet vad gäller allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna är fortfarande nästan helt obefintlig, och det finns ingen riktig utredning av de korruptionsanklagelser som riktats mot militären.

| O. | Under protesterna på torget Rabaa 2013 dödades 900 personer av de egyptiska säkerhetsstyrkorna. Även om många oegentligheter fördömdes under den efterföljande rättegången och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter beskrev det som ett allvarligt justitiemord, har fortfarande ingen av de ansvariga för massakern ställts inför rätta. |
| --- | --- |

O.

Under protesterna på torget Rabaa 2013 dödades 900 personer av de egyptiska säkerhetsstyrkorna. Även om många oegentligheter fördömdes under den efterföljande rättegången och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter beskrev det som ett allvarligt justitiemord, har fortfarande ingen av de ansvariga för massakern ställts inför rätta.

| P. | Den universella periodiska granskningen av Egypten inför FN:s råd för mänskliga rättigheter, som börjar i november 2019, är ett unikt tillfälle för det internationella samfundet att granska de mänskliga rättigheterna i Egypten och lägga fram rekommendationer om förbättringar. |
| --- | --- |

P.

Den universella periodiska granskningen av Egypten inför FN:s råd för mänskliga rättigheter, som börjar i november 2019, är ett unikt tillfälle för det internationella samfundet att granska de mänskliga rättigheterna i Egypten och lägga fram rekommendationer om förbättringar.

| Q. | Många människorättsaktivister utsätts för repressiva åtgärder, ibland som en hämnd för att de deltagit i den universella periodiska granskningen av Egypten 2014. Tio människorättsförsvarare och sju icke-statliga organisationer som namnges i mål 173/2011 (”mål om utländsk finansiering”) har drabbats hårt i form av frysta tillgångar. Minst 31 människorättsförsvarare och personal vid oberoende egyptiska icke-statliga människorättsorganisationer som är inblandade i mål 173/2011 har fortfarande reseförbud, samtidigt som 43 anställda vid utländska civilsamhällesorganisationer som dömdes 2013 i samma mål har frikänts. |
| --- | --- |

Q.

Många människorättsaktivister utsätts för repressiva åtgärder, ibland som en hämnd för att de deltagit i den universella periodiska granskningen av Egypten 2014. Tio människorättsförsvarare och sju icke-statliga organisationer som namnges i mål 173/2011 (”mål om utländsk finansiering”) har drabbats hårt i form av frysta tillgångar. Minst 31 människorättsförsvarare och personal vid oberoende egyptiska icke-statliga människorättsorganisationer som är inblandade i mål 173/2011 har fortfarande reseförbud, samtidigt som 43 anställda vid utländska civilsamhällesorganisationer som dömdes 2013 i samma mål har frikänts.

| R. | Egypten har upplevt flera svåra händelser sedan revolutionen 2011, och det internationella samfundet hjälper landet att ta itu med sina många utmaningar. Säkerhetssituationen i Egypten är bräcklig med en hög risk för terrordåd på Sinaihalvön och i större städer i hela landet av olika islamistiska organisationer, trots att regeringen använder aggressiva och ibland otillbörliga metoder för att bekämpa dem. Ett stort antal oskyldiga civila, bland annat kopter, har mist livet i terrorangrepp. De militära operationerna har fortsatt trappats upp på norra Sinaihalvön sedan slutet av 2013, och regeringen har utfört massrivningar och avhysning av tiotusentals invånare, samtidigt som den har förhindrat oberoende rapporter genom att införa en nästan fullständig mediemörkläggning och restriktioner för förflyttningar in på och ut ur Sinaihalvön. |
| --- | --- |

R.

Egypten har upplevt flera svåra händelser sedan revolutionen 2011, och det internationella samfundet hjälper landet att ta itu med sina många utmaningar. Säkerhetssituationen i Egypten är bräcklig med en hög risk för terrordåd på Sinaihalvön och i större städer i hela landet av olika islamistiska organisationer, trots att regeringen använder aggressiva och ibland otillbörliga metoder för att bekämpa dem. Ett stort antal oskyldiga civila, bland annat kopter, har mist livet i terrorangrepp. De militära operationerna har fortsatt trappats upp på norra Sinaihalvön sedan slutet av 2013, och regeringen har utfört massrivningar och avhysning av tiotusentals invånare, samtidigt som den har förhindrat oberoende rapporter genom att införa en nästan fullständig mediemörkläggning och restriktioner för förflyttningar in på och ut ur Sinaihalvön.

| S. | Inget officiellt, kraftfullt och enat offentligt svar har kommit från EU och dess medlemsstater efter tillslagen i september och oktober 2019 i Egypten. De nya prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs i juni 2017, vägleds av ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna och utgör en förnyad ram för politiskt engagemang och fördjupat samarbete, bland annat inom säkerhet, rättsliga reformer och terrorismbekämpning, på grundval av vederbörlig respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. EU:s försök att få Egypten att ta itu med de allvarligaste aspekterna av kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har inte gett märkbara resultat. |
| --- | --- |

S.

Inget officiellt, kraftfullt och enat offentligt svar har kommit från EU och dess medlemsstater efter tillslagen i september och oktober 2019 i Egypten. De nya prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs i juni 2017, vägleds av ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna och utgör en förnyad ram för politiskt engagemang och fördjupat samarbete, bland annat inom säkerhet, rättsliga reformer och terrorismbekämpning, på grundval av vederbörlig respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. EU:s försök att få Egypten att ta itu med de allvarligaste aspekterna av kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har inte gett märkbara resultat.

| T. | Egypten är en viktig partner för EU och dess medlemsstater på en lång rad områden, bland annat handel, säkerhet och kontakter mellan människor. Den 21 augusti 2013 gav rådet (utrikes frågor) den höga representanten i uppdrag att se över EU:s bistånd till Egypten. Rådet beslutade att EU:s samarbete med Egypten skulle justeras i enlighet med händelseutvecklingen på plats. EU och Egypten antog i juni 2017 partnerskapsprioriteringar som syftar till att stärka samarbetet på en lång rad områden, bland annat kampen mot terrorism, med all vederbörlig respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

T.

Egypten är en viktig partner för EU och dess medlemsstater på en lång rad områden, bland annat handel, säkerhet och kontakter mellan människor. Den 21 augusti 2013 gav rådet (utrikes frågor) den höga representanten i uppdrag att se över EU:s bistånd till Egypten. Rådet beslutade att EU:s samarbete med Egypten skulle justeras i enlighet med händelseutvecklingen på plats. EU och Egypten antog i juni 2017 partnerskapsprioriteringar som syftar till att stärka samarbetet på en lång rad områden, bland annat kampen mot terrorism, med all vederbörlig respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| U. | Rådet (utrikes frågor) angav i sina slutsatser av den 21 augusti 2013 att medlemsstaterna också enades om ”att dra in licenserna för export till Egypten av utrustning som kan användas för internt förtryck och att ompröva licenserna för export av sådan utrustning som omfattas av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och se över sitt stöd på säkerhetsområdet med Egypten”. Företag som är baserade i flera medlemsstater i EU har fortsatt att exportera övervakningsteknik och annan säkerhetsutrustning till Egypten, och har därmed underlättat hackning och sabotageprogram samt andra former av angrepp på människorättsförsvarare och aktivister inom det civila samhället både fysiskt och på internet. Detta har lett till att yttrandefriheten på internet undertryckts. |
| --- | --- |

U.

Rådet (utrikes frågor) angav i sina slutsatser av den 21 augusti 2013 att medlemsstaterna också enades om ”att dra in licenserna för export till Egypten av utrustning som kan användas för internt förtryck och att ompröva licenserna för export av sådan utrustning som omfattas av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och se över sitt stöd på säkerhetsområdet med Egypten”. Företag som är baserade i flera medlemsstater i EU har fortsatt att exportera övervakningsteknik och annan säkerhetsutrustning till Egypten, och har därmed underlättat hackning och sabotageprogram samt andra former av angrepp på människorättsförsvarare och aktivister inom det civila samhället både fysiskt och på internet. Detta har lett till att yttrandefriheten på internet undertryckts.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt det senaste slaget mot och de fortsatta restriktionerna för de grundläggande rättigheterna i Egypten, särskilt yttrandefriheten både på och utanför internet, förenings- och mötesfriheten, den politiska pluralismen och rättsstaten. Parlamentet fördömer övervåldet mot demonstranter och påminner Egypten om att alla reaktioner från säkerhetsstyrkorna måste ligga i linje med internationella normer och standarder och landets egen konstitution. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett slut på alla handlingar av våld, uppvigling, hets, trakasserier, hotelser, påtvingade försvinnanden och censur som riktas mot människorättsförsvarare, advokater, demonstranter, journalister, bloggare, fackföreningsmedlemmar, studenter, barn, kvinnorättsaktivister, hbti-personer, organisationer i det civila samhället, den politiska oppositionen och minoriteter, och som förövas av statliga myndigheter, säkerhetsstyrkor och säkerhetstjänst samt andra grupper i Egypten. Parlamentet begär en oberoende och insynsvänlig utredning av alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att de ansvariga ska ställas inför rätta. Parlamentet understryker att respekten för de mänskliga rättigheterna är det enda sättet att säkerställa Egyptens långsiktiga stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige alla människorättsförsvarare som frihetsberövats eller dömts enbart för att de har uträttat sitt legitima och fredliga människorättsarbete, däribland Eman al-Helw, Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abd al-Rahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen, Alaa Abd al-Fattah, Ibrahim Metwally Hegazy, Mahienour al-Masry, Mohamed al-Baqer och Esraa Abd al-Fattah, och omedelbart fastställa var Ibrahim Ezz al-Din befinner sig. Parlamentet begär vidare att människorättsförsvarare, akademiker och andra som hålls häktade i samband med målet ”Coalition Hope” ska friges, däribland Zyad al-Elaimy, Hassan Barbary och Ramy Shaath, liksom medlemmar i partiet Bröd och Frihet, partiet al-Dostour och det egyptiska socialdemokratiska partiet, som nyligen häktades utan trovärdiga grunder för åtal. I väntan på att de ska släppas fria uppmanar parlamentet Egypten att avslöja var de befinner sig och ge dem full tillgång till sina familjer, advokater som de själva valt och lämplig medicinsk vård, och att genomföra trovärdiga utredningar av alla påståenden om misshandel eller tortyr. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera jämlikhet för alla egyptier, oavsett deras tro eller övertygelse. Parlamentet uppmanar Egypten att se över sina hädelselagar i syfte att säkerställa skyddet av religiösa minoriteter. Parlamentet välkomnar de krav som uttalats om en förnyelse av den islamiska debatten för att utmana extremism och radikalisering. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna, inklusive militären och säkerhetsstyrkorna, att respektera de kristnas rättigheter, skydda dem mot våld och diskriminering och se till att de som är ansvariga för sådana handlingar åtalas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet stöder förhoppningarna hos majoriteten av det egyptiska folket, som vill få till stånd ett fritt, stabilt, blomstrande, inkluderande och demokratiskt land som respekterar sina nationella och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet upprepar att rätten att fredligt uttrycka sina åsikter och framföra kritik måste garanteras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de egyptiska myndigheterna att upphöra med att blockera lokala och internationella nyhetsorganisationers och människorättsorganisationers webbplatser och att frige alla mediearbetare som frihetsberövats för att de uträttat sitt journalistiska arbete. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över repressalierna mot personer som samarbetar eller försöker samarbeta med internationella människorättsorganisationer eller FN:s människorättsorgan. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att avsluta mål 173/2011 (”målet om utländsk finansiering”), att upphäva alla reseförbud som utfärdats mot åtminstone 31 människorättsförsvarare och anställda vid människorättsorganisationer i samband med målet – liksom alla andra godtyckligt införda reseförbud – och att tillåta egyptiska människorättsförsvarare som är baserade i Egypten att resa, så att de kan delta personligen i Egyptens allmänna återkommande utvärdering, som inleds den 13 november 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att den nyligen antagna lagen om icke-statliga organisationer ska avskaffas och ersättas med ett nytt rättsligt ramverk som utarbetas i verkligt samråd med organisationer i det civila samhället och som är förenligt med Egyptens konstitution och internationella normer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att det inte gjordes någon trovärdig utredning när den italienske forskningsassistenten Giulio Regeni 2016 fördes bort, torterades och mördades, och att ingen utkrävts ansvar för detta. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de egyptiska myndigheterna att kasta ljus över omständigheterna kring Giulio Regenis och Eric Langs död och att ställa de ansvariga till svars, i fullständigt samarbete med myndigheterna i de medlemsstaterna som berörs av dessa fall. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet begär att myndigheterna ska ändra, anta och i praktiken genomföra lagstiftning som undanröjer alla former av diskriminering och straffbelägger alla former av våld mot kvinnor och flickor, bland annat genom att ändra lagen om personlig status och införa rättsliga bestämmelser som förbjuder könsrelaterat våld, sexuella trakasserier, övergrepp och våldtäkt. Parlamentet uppmanar dessutom myndigheterna att i praktiken genomföra den nationella strategin för att bekämpa våld mot kvinnor tillsammans med oberoende organisationer i det civila samhället med erkänd sakkunskap på området. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker oro över att tillämpningen av dödsstraffet i Egypten har ökat kraftigt sedan president al-Sisi kom till makten. Parlamentet uppmanar kraftfullt de egyptiska myndigheterna att utfärda ett moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet i Egypten och upprepar sin uppmaning till Egypten att underteckna och ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som syftar till dödsstraffets avskaffande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga till terrorismens offer. Parlamentet står solidariskt med det egyptiska folket och upprepar sitt åtagande att bekämpa spridningen av radikala ideologier och terrorgrupper. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att deras pågående militära operationer på Sinaihalvön genomförs i enlighet med internationella människorättsnormer, att grundligt utreda alla övergrepp och att omedelbart öppna norra Sinaihalvön för oberoende hjälporganisationer och oberoende observatörer och journalister. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av ett officiellt svar från den höga representanten eller medlemsstaterna på den senaste vågen av gripanden. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att reagera på ett enhetligt och beslutsamt sätt mot de pågående tillslagen och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet förväntar sig att utrikestjänsten prioriterar situationen för människorättsförsvarare i Egypten och rapporterar tillbaka till parlamentet om hur man tagit upp frågan med Kairo, däribland de enskilda fall som tas upp i denna resolution. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att använda alla tillgängliga verktyg, inbegripet bilaterala och multilaterala instrument, handelsförhandlingar, den europeiska grannskapspolitiken, biståndet och, vid behov, riktade restriktiva åtgärder, för att sätta stopp för övergreppen i landet och säkra konkreta framsteg i fråga om människorättssituationen i Egypten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en djupgående och omfattande översyn av sina förbindelser med Egypten. Parlamentet anser att människorättssituationen i Egypten kräver en omfattande revidering av kommissionens budgetstödinsatser, som bör begränsas till att i första hand stödja det civila samhället. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet kräver med eftertryck att de åtaganden som gjordes i prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020 respekteras och begär att de genomförs på ett fullständigt och korrekt sätt. I syfte att förhandla fram nya partnerskapsprioriteringar uppmanas EU att fastställa tydliga riktmärken som villkorar ytterligare samarbete med Egypten med framsteg i arbetet med att reformera de demokratiska institutionerna, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, och att integrera människorättsfrågor i alla samtal med egyptiska myndigheter. Parlamentet upprepar att de mänskliga rättigheterna inte får undergrävas genom migrationshantering eller åtgärder för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till medlemsstaterna att följa upp sina slutsatser av den 21 augusti 2013 om tillfälligt upphävande av exportlicenser för all utrustning som kan användas för internt förtryck i enlighet med den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp, och fördömer medlemsstaternas fortsatta bristande efterlevnad av dessa åtaganden. Parlamentet uppmanar dem därför att stoppa exporten till Egypten av övervakningsteknik och annan säkerhetsutrustning som kan underlätta angrepp på människorättsförsvarare och aktivister inom det civila samhället, inbegripet sociala medier, liksom alla andra former av internt förtryck. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att rapportera om den aktuella situationen för medlemsstaternas militära och säkerhetsrelaterade samarbete med Egypten. Parlamentet uppmanar EU att till fullo tillämpa sina exportkontroller gentemot Egypten med avseende på varor som kan användas för förtryck, tortyr eller dödsstraff. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att se till att alla överenskommelser mellan EU och Egypten om migration strikt följer internationella människorättsnormer, respekterar migranters och flyktingars grundläggande rättigheter och säkerställer tillräcklig öppenhet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Egyptens regering och parlament samt Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 224, 21.6.2016, s. 5.

(2)  EUT C 300, 18.8.2016, s. 34.

(3)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 42.

(4)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 35.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0526.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/64

---

P9_TA(2019)0044

Förslaget till ny strafflag i Indonesien

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om den föreslagna nya strafflagen i Indonesien (2019/2881(RSP))

(2021/C 202/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Indonesien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Indonesien,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Indonesien, som trädde i kraft den 1 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Indonesien, som trädde i kraft den 1 maj 2014,

| — | med beaktande av den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Indonesien den 1 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Indonesien den 1 februari 2018,

| — | med beaktande av den åttonde förhandlingsrundan om frihandelsavtalet mellan EU och Indonesien, som ägde rum i juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den åttonde förhandlingsrundan om frihandelsavtalet mellan EU och Indonesien, som ägde rum i juni 2019,

| — | med beaktande av det utkast till strafflag som lades fram den 15 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det utkast till strafflag som lades fram den 15 september 2019,

| — | med beaktande av Yogyakarta-principerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Yogyakarta-principerna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Indonesien ratificerade 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Indonesien ratificerade 2006,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1987, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1987,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Indonesien är världens fjärde folkrikaste nation, en stabil demokrati i regionen, det största landet i världen med muslimsk majoritet och ett pluralistiskt samhälle med 265 miljoner medborgare med olika religioner, etniciteter, språk och kulturer. |
| --- | --- |

A.

Indonesien är världens fjärde folkrikaste nation, en stabil demokrati i regionen, det största landet i världen med muslimsk majoritet och ett pluralistiskt samhälle med 265 miljoner medborgare med olika religioner, etniciteter, språk och kulturer.

| B. | Indonesiens regering har föreslagit ett utkast till strafflag för att ändra den nuvarande strafflagen. Detta utkast till strafflag färdigställdes den 15 september 2019. |
| --- | --- |

B.

Indonesiens regering har föreslagit ett utkast till strafflag för att ändra den nuvarande strafflagen. Detta utkast till strafflag färdigställdes den 15 september 2019.

| C. | Utkastet till strafflag innehåller artiklar som kränker kvinnors, religiösa minoriteters och hbti-personers rättigheter samt yttrande- och föreningsfriheten. |
| --- | --- |

C.

Utkastet till strafflag innehåller artiklar som kränker kvinnors, religiösa minoriteters och hbti-personers rättigheter samt yttrande- och föreningsfriheten.

| D. | I september samlades tusentals människor, bland annat studenter, runtom i Indonesien i protest mot utkastet till strafflag och krävde att antagandet av den skulle stoppas. |
| --- | --- |

D.

I september samlades tusentals människor, bland annat studenter, runtom i Indonesien i protest mot utkastet till strafflag och krävde att antagandet av den skulle stoppas.

| E. | Den 20 september 2019 gav Indonesiens president parlamentet order om att skjuta upp antagandet av lagförslaget till följd av de omfattande protesterna. Beslutet om antagandet ligger nu hos det indonesiska representanthuset. |
| --- | --- |

E.

Den 20 september 2019 gav Indonesiens president parlamentet order om att skjuta upp antagandet av lagförslaget till följd av de omfattande protesterna. Beslutet om antagandet ligger nu hos det indonesiska representanthuset.

| F. | Artikel 2 i utkastet till strafflag som hänvisar till ”livsstilslagar” anses vara vag, eftersom den inte anger de straffbara brotten, vilket skulle kunna användas för att legitimera hundratals befintliga och diskriminerande sharialagar på lokal nivå. |
| --- | --- |

F.

Artikel 2 i utkastet till strafflag som hänvisar till ”livsstilslagar” anses vara vag, eftersom den inte anger de straffbara brotten, vilket skulle kunna användas för att legitimera hundratals befintliga och diskriminerande sharialagar på lokal nivå.

| G. | Enligt utkastet till strafflag straffas sexuella relationer utanför äktenskapet med upp till ett års fängelse. Denna bestämmelse kriminaliserar alla samkönade relationer, och innebär lagföring av alla personer som arbetar inom sexindustrin. |
| --- | --- |

G.

Enligt utkastet till strafflag straffas sexuella relationer utanför äktenskapet med upp till ett års fängelse. Denna bestämmelse kriminaliserar alla samkönade relationer, och innebär lagföring av alla personer som arbetar inom sexindustrin.

| H. | I den föreslagna strafflagen anges att ogifta personer som bor tillsammans kan komma att dömas till sex månaders fängelse. |
| --- | --- |

H.

I den föreslagna strafflagen anges att ogifta personer som bor tillsammans kan komma att dömas till sex månaders fängelse.

| I. | Samkönade relationer erkänns inte officiellt av de indonesiska myndigheterna, och därför har man uttryckligen riktat in sig på dessa. I Indonesien utsätts nu hbti-personer för fler våldsamma och diskriminerande angrepp och trakasserier än någonsin tidigare, och kränkande uttalanden mot hbti-personer blir allt vanligare. |
| --- | --- |

I.

Samkönade relationer erkänns inte officiellt av de indonesiska myndigheterna, och därför har man uttryckligen riktat in sig på dessa. I Indonesien utsätts nu hbti-personer för fler våldsamma och diskriminerande angrepp och trakasserier än någonsin tidigare, och kränkande uttalanden mot hbti-personer blir allt vanligare.

| J. | Bestämmelser i utkastet till strafflag utvidgar den nuvarande hädelselagen. Mer än 150 personer, varav de flesta tillhör religiösa minoriteter, har dömts enligt den nuvarande hädelselagen sedan den antogs 1965. Hädelselagen utsätter religiösa minoriteter för fara med tanke på den ökande intoleransen mot minoriteter i Indonesien. |
| --- | --- |

J.

Bestämmelser i utkastet till strafflag utvidgar den nuvarande hädelselagen. Mer än 150 personer, varav de flesta tillhör religiösa minoriteter, har dömts enligt den nuvarande hädelselagen sedan den antogs 1965. Hädelselagen utsätter religiösa minoriteter för fara med tanke på den ökande intoleransen mot minoriteter i Indonesien.

| K. | Utkastet till strafflag begränsar upplysningen om preventivmedel och hjälpen med preventivmedel för alla under 18 år. Begränsad tillgång till preventivmedel har särskilt allvarliga konsekvenser för marginaliserade grupper som redan bär den största bördan av Indonesiens hiv-epidemi. |
| --- | --- |

K.

Utkastet till strafflag begränsar upplysningen om preventivmedel och hjälpen med preventivmedel för alla under 18 år. Begränsad tillgång till preventivmedel har särskilt allvarliga konsekvenser för marginaliserade grupper som redan bär den största bördan av Indonesiens hiv-epidemi.

| L. | I den föreslagna strafflagen anges att en kvinna som gjort abort kan komma att dömas till upp till fyra års fängelse. En person som hjälper en gravid kvinna att göra abort riskerar att dömas till upp till fem års fängelse. |
| --- | --- |

L.

I den föreslagna strafflagen anges att en kvinna som gjort abort kan komma att dömas till upp till fyra års fängelse. En person som hjälper en gravid kvinna att göra abort riskerar att dömas till upp till fem års fängelse.

| M. | I september antog Indonesien en kontroversiell lag som försvagar den nationella kommissionen för korruptionsbekämpning, ”KPK”, som framgångsrikt har åtalat hundratals politiker sedan den bildades 2002. Bestämmelser i den nuvarande strafflagen, lagen om elektroniska uppgifter och transaktioner och lagstiftningen mot terrorism har använts för att godtyckligt begränsa arbetet för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

M.

I september antog Indonesien en kontroversiell lag som försvagar den nationella kommissionen för korruptionsbekämpning, ”KPK”, som framgångsrikt har åtalat hundratals politiker sedan den bildades 2002. Bestämmelser i den nuvarande strafflagen, lagen om elektroniska uppgifter och transaktioner och lagstiftningen mot terrorism har använts för att godtyckligt begränsa arbetet för människorättsförsvarare.

| N. | Människorättsförsvarare har varit måltavlor på grund av sitt arbete med att fördöma människorättskränkningar, särskilt i samband med protesterna i Västpapua. Sedan protesterna inleddes har minst 40 personer dödats och minst 8 000 papuaner och andra indoneser fördrivits från sina hem i Västpapua. Journalister och oberoende FN-organ har gång på gång nekats tillträde till regionen. |
| --- | --- |

N.

Människorättsförsvarare har varit måltavlor på grund av sitt arbete med att fördöma människorättskränkningar, särskilt i samband med protesterna i Västpapua. Sedan protesterna inleddes har minst 40 personer dödats och minst 8 000 papuaner och andra indoneser fördrivits från sina hem i Västpapua. Journalister och oberoende FN-organ har gång på gång nekats tillträde till regionen.

| O. | Den 2 maj 2019 dömdes den polske EU-medborgaren Jakub Fabian Skrzypski av Wamenas distriktsdomstol till fem års fängelse för hans påstådda inblandning i den papuanska separatiströrelsen. |
| --- | --- |

O.

Den 2 maj 2019 dömdes den polske EU-medborgaren Jakub Fabian Skrzypski av Wamenas distriktsdomstol till fem års fängelse för hans påstådda inblandning i den papuanska separatiströrelsen.

| P. | Mellan 2015 och 2018 dömdes över 40 personer till döden, och mer än 300 fångar sitter fortfarande i dödscell i Indonesien. Dödsstraffet är ett grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv. |
| --- | --- |

P.

Mellan 2015 och 2018 dömdes över 40 personer till döden, och mer än 300 fångar sitter fortfarande i dödscell i Indonesien. Dödsstraffet är ett grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv.

| 1. | Europaparlamentet gläder sig åt att förbindelserna mellan EU och Indonesien bygger på gemensamma värden som demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna samt främjande av fred, stabilitet och ekonomiska framsteg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över bestämmelserna i utkastet till reviderad strafflag i Indonesien, som möjliggör diskriminering på grund av kön, religion och sexuell läggning samt diskriminering av minoriteter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar president Widodos order om att skjuta upp antagandet av lagen. Parlamentet uppmanar det indonesiska parlamentet att grundligt se över den föreslagna strafflagen så att den uppfyller internationella människorättsnormer och att ta bort alla diskriminerande bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de indonesiska myndigheterna att upphäva alla rättsliga bestämmelser som begränsar de grundläggande rättigheterna och friheterna och att anpassa all sina lagar så att de är i linje med internationella människorättsnormer och Indonesiens internationella åtaganden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Indonesiens myndigheter att skydda hbti-personers rättigheter genom att lagföra all förföljelse av hbti-personer och avkriminalisera homosexualitet genom att ändra sin strafflag. Parlamentet uppmanar indonesiska tjänstemän att avstå från provocerande uttalanden mot hbti-personer som endast kommer att stigmatisera dem ytterligare. Parlamentet uppmanar de indonesiska myndigheterna att främja en politisk dialog med viktiga aktörer i det civila samhället för att främja och skydda den universella tillämpningen av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av bestämmelserna avseende hädelselagen, eftersom den utsätter religiösa minoriteter och ateister för fara. Parlamentet stöder FN:s rekommendationer att upphäva artiklarna 156 och 156a i strafflagen, lagen om förhindrande av kränkning och förtal av religion samt lagen om elektroniska transaktioner och uppgifter, och att lägga ner åtalen mot och lagföringen av de som anklagas för hädelse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet ser med oro på begränsningen av den fria spridningen av viktig information om sexuell hälsa i utkastet till strafflag. Parlamentet uppmuntrar till tillgång till ocensurerad information om preventivmedel och familjeplanering för kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar att tillgång till hälsa, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa, är en mänsklig rättighet. Parlamentet betonar att korrekt och ekonomiskt överkomlig sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård bör garanteras, inbegripet sexualundervisning och sexualupplysning, familjeplanering, preventivmedel samt säkra och lagliga aborter. Parlamentet konstaterar att dessa tjänster är viktiga för att rädda kvinnors liv, minska spädbarns- och barnadödligheten och förhindra sexuellt överförbara sjukdomar, inklusive hiv/aids. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar på nytt myndigheterna att återinföra ett moratorium för alla avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet noterar att Indonesien godtog denna rekommendation i den senaste omgången av den allmänna återkommande utvärderingen från 2017. Parlamentet uppmanar EU och den franska regeringen att göra sitt yttersta för att säkerställa att Olivier Jover inte döms till döden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar till fortsatt och noggrann övervakning av människorättssituationen i Indonesien, särskilt genom regelbunden rapportering från EU:s delegation i Indonesien och Brunei. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Indonesien och Brunei och medlemsstaterna att göra allt de kan för att vidta nödåtgärder och ge skydd och stöd till riskutsatta människor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar antagandet av den nya lagstiftningen mot korruption, som innebär att KPK kommer att bli en statlig myndighet i stället för ett oberoende organ, och efterlyser en översyn av denna lagstiftning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över våldet i Västpapua. Parlamentet uppmanar de indonesiska myndigheterna att genomföra en oberoende utredning av de senaste protesterna i Västpapua. Parlamentet uppmanar till återhållsamhet när det gäller utplacering av säkerhetsstyrkor i regionen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen den indonesiska regeringen att hantera situationen i Västpapua med hjälp av politisk dialog. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ge FN-tjänstemän, icke-statliga organisationer och journalister obehindrat tillträde till Västpapua. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över fallet med den polske medborgaren Jakub Fabian Skrzypski, som har blivit politisk fånge i Indonesien. Mot bakgrund av den senaste tidens händelser i Papua fruktar parlamentet att hans fortsatta fängslande i Wamena inte bara skulle utgöra en risk för hans mänskliga rättigheter, utan även en fara för hans liv. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att ta upp fallet med Skrzypski under de kommande dialogerna med Indonesien och kräver att de indonesiska myndigheterna tillåter honom att överlämnas till Polen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Indonesien att rikta en stående inbjudan till alla särskilda förfaranden inom FN:s råd för mänskliga rättigheter, vilken bör inbegripa obehindrat tillträde till hela landet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar den indonesiska regeringen att fullgöra alla sina skyldigheter och respektera, skydda och upprätthålla de rättigheter och friheter som är förankrade i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att ha med bindande och verkställbara bestämmelser om respekt för de mänskliga rättigheterna i det frihandelsavtal mellan EU och Indonesien som för närvarande håller på att förhandlas fram. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar den fortsatta årliga människorättsdialogen mellan EU och Indonesien och ser fram emot den kommande dialogen i november. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Indonesiens regering och parlament, Sydostasiatiska nationers förbunds (Asean) generalsekreterare, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter samt FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

18.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/68

---

P9_TA(2019)0046

Användning av kromtrioxid

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för användning av kromtrioxid enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Cromomed S.A. m. fl.) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

(2021/C 202/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för användning av kromtrioxid enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Cromomed S.A.) (D063690/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för användning av kromtrioxid enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Cromomed S.A.) (D063690/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1) (nedan kallad Reach-förordningen), särskilt artikel 64.8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1) (nedan kallad Reach-förordningen), särskilt artikel 64.8,

| — | med beaktande av yttrandena från riskbedömningskommittén (RAC) och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) vid Europeiska kemikaliemyndigheten (2), i enlighet med artikel 64.5 tredje stycket i Reach-förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från riskbedömningskommittén (RAC) och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) vid Europeiska kemikaliemyndigheten (2), i enlighet med artikel 64.5 tredje stycket i Reach-förordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av tribunalens dom av den 7 mars 2019 i mål T-837/16 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom av den 7 mars 2019 i mål T-837/16 (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med Reach-förordningen utbyggdes kandidatförteckningen för tillstånd för ämnen som inger mycket stora betänkligheter med kromtrioxid år 2010 (5), i och med att kromtrioxid klassificerats som cancerframkallande (kategori 1A) och mutagent (kategori 1B). |
| --- | --- |

A.

I enlighet med Reach-förordningen utbyggdes kandidatförteckningen för tillstånd för ämnen som inger mycket stora betänkligheter med kromtrioxid år 2010 (5), i och med att kromtrioxid klassificerats som cancerframkallande (kategori 1A) och mutagent (kategori 1B).

| B. | Kromtrioxid togs med i bilaga XIV till Reach-förordningen år 2013 (6) på grund av denna klassificering, de stora mängder som för närvarande används, det stora antalet anläggningar där det används i unionen och risken att arbetstagare utsätts för betydande exponering (7). |
| --- | --- |

B.

Kromtrioxid togs med i bilaga XIV till Reach-förordningen år 2013 (6) på grund av denna klassificering, de stora mängder som för närvarande används, det stora antalet anläggningar där det används i unionen och risken att arbetstagare utsätts för betydande exponering (7).

| C. | Cromomed S.A. och fyra andra företag ((nedan kallade de sökande) har gemensamt inlämnat en ansökan i enlighet med artikel 62 i Reach-förordningen om tillstånd för användning av kromtrioxid vid funktionell kromplätering i ett stort antal olika tillämpningar, bland vilka märks verkstadsindustri och stålproduktion (8). |
| --- | --- |

C.

Cromomed S.A. och fyra andra företag ((nedan kallade de sökande) har gemensamt inlämnat en ansökan i enlighet med artikel 62 i Reach-förordningen om tillstånd för användning av kromtrioxid vid funktionell kromplätering i ett stort antal olika tillämpningar, bland vilka märks verkstadsindustri och stålproduktion (8).

| D. | I december 2016 mottog kommissionen yttrandena från RAC och SEAC. Kommissionens utkast till genomförandebeslut tillställdes inte Reach-kommittén förrän i slutet av augusti 2019. |
| --- | --- |

D.

I december 2016 mottog kommissionen yttrandena från RAC och SEAC. Kommissionens utkast till genomförandebeslut tillställdes inte Reach-kommittén förrän i slutet av augusti 2019.

| E. | Utgående från Europeiska unionens domstols tolkning (9) av skäl 16 i Reach-förordningen består förordningens huvudsakliga mål i att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för miljön. |
| --- | --- |

E.

Utgående från Europeiska unionens domstols tolkning (9) av skäl 16 i Reach-förordningen består förordningens huvudsakliga mål i att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för miljön.

| F. | I enlighet med artikel 55 och mot bakgrund av skäl 12 i Reach-förordningen, är en viktig målsättning med tillstånden att ämnen som inger mycket stora betänkligheter ersätts med mindre farliga ämnen eller tekniker. |
| --- | --- |

F.

I enlighet med artikel 55 och mot bakgrund av skäl 12 i Reach-förordningen, är en viktig målsättning med tillstånden att ämnen som inger mycket stora betänkligheter ersätts med mindre farliga ämnen eller tekniker.

| G. | RAC slöt sig till att det inte går att fastställa någon ”härledd nolleffektnivå” för de cancerframkallande egenskaperna hos kromtrioxid. Kromtrioxiden räknas därför såsom ett ”ämne utan gränsvärde”, alltså ett ämne som det inte går att fastställa någon ”säker exponeringsnivå” för. |
| --- | --- |

G.

RAC slöt sig till att det inte går att fastställa någon ”härledd nolleffektnivå” för de cancerframkallande egenskaperna hos kromtrioxid. Kromtrioxiden räknas därför såsom ett ”ämne utan gränsvärde”, alltså ett ämne som det inte går att fastställa någon ”säker exponeringsnivå” för.

| H. | Enligt Reach-förordningen gäller för ”ämnen utan gränsvärden” rent definitoriskt att risken med dem inte ”kan kontrolleras på ett adekvat sätt” i den betydelse som avses i artikel 60.2, och i så fall får tillstånd beviljas endast om villkoren i artikel 60.4 uppfylls. |
| --- | --- |

H.

Enligt Reach-förordningen gäller för ”ämnen utan gränsvärden” rent definitoriskt att risken med dem inte ”kan kontrolleras på ett adekvat sätt” i den betydelse som avses i artikel 60.2, och i så fall får tillstånd beviljas endast om villkoren i artikel 60.4 uppfylls.

| I. | I artikel 60.4 i Reach-förordningen föreskrivs att tillstånd får beviljas endast om sökanden bevisar bland annat att det för varje användningsändamål som ansökan hänför sig till saknas lämpliga alternativa ämnen eller tekniker. Enligt artikel 60.5 i Reach-förordningen ska kommissionen vid bedömningen av huruvida lämpliga alternativa ämnen finns tillgängliga beakta alla relevanta aspekter, exempelvis sökandens möjligheter till tekniska och ekonomiska alternativ. |
| --- | --- |

I.

I artikel 60.4 i Reach-förordningen föreskrivs att tillstånd får beviljas endast om sökanden bevisar bland annat att det för varje användningsändamål som ansökan hänför sig till saknas lämpliga alternativa ämnen eller tekniker. Enligt artikel 60.5 i Reach-förordningen ska kommissionen vid bedömningen av huruvida lämpliga alternativa ämnen finns tillgängliga beakta alla relevanta aspekter, exempelvis sökandens möjligheter till tekniska och ekonomiska alternativ.

| J. | Undersökningen av de alternativ som framlagts av sökandena bygger på det arbete som utförts av konsortiet för tillstånd för kromtrioxid (Chromium Trioxide Authorisation Consortium, CTAC) (10). Att parlamentet invände mot kommissionens utkast till genomförandebeslut i den aktuella frågan (11) föranleddes framför allt av de osäkerhetsmoment som CTAC:s bedömning var behäftad med. |
| --- | --- |

J.

Undersökningen av de alternativ som framlagts av sökandena bygger på det arbete som utförts av konsortiet för tillstånd för kromtrioxid (Chromium Trioxide Authorisation Consortium, CTAC) (10). Att parlamentet invände mot kommissionens utkast till genomförandebeslut i den aktuella frågan (11) föranleddes framför allt av de osäkerhetsmoment som CTAC:s bedömning var behäftad med.

| K. | Sökandenas bedömning av alternativ bygger på antagandet om ”lika-för lika” (12), alltså att det enda alternativ som kan komma i fråga är att det finns ett enda ämne eller en enda teknik som kan ersätta ett ämne som inger mycket stora betänkligheter inom alla olika sektorer eller tillämpningar där detta sistnämnda ämne används (13). |
| --- | --- |

K.

Sökandenas bedömning av alternativ bygger på antagandet om ”lika-för lika” (12), alltså att det enda alternativ som kan komma i fråga är att det finns ett enda ämne eller en enda teknik som kan ersätta ett ämne som inger mycket stora betänkligheter inom alla olika sektorer eller tillämpningar där detta sistnämnda ämne används (13).

| L. | Om man går till väga på ett sådant sätt i en tillståndsansökan för högst olika sektorer och användningsområden med mycket olika prestandakrav (14) finns det ”inget enskilt alternativ som kan uppfylla alla kraven”, såsom SEAC också uttryckligen erkänt (15). |
| --- | --- |

L.

Om man går till väga på ett sådant sätt i en tillståndsansökan för högst olika sektorer och användningsområden med mycket olika prestandakrav (14) finns det ”inget enskilt alternativ som kan uppfylla alla kraven”, såsom SEAC också uttryckligen erkänt (15).

| M. | Detta leder till en oskälig diskriminering av tillgängliga alternativ, antingen inom vissa sektorer eller för vissa användningsändamål, och skulle ge sökandena möjlighet att lagstridigt frångå sin skyldighet att bevisa att det inte finns alternativ för något enda av de användningsändamål som tillstånd ansöks för. Gör man så här, då åsidosätter man det mål om ersättning av ämnen som finns inskrivet i artikel 55 i Reach-förordningen och uppmuntrar inte heller till innovation. |
| --- | --- |

M.

Detta leder till en oskälig diskriminering av tillgängliga alternativ, antingen inom vissa sektorer eller för vissa användningsändamål, och skulle ge sökandena möjlighet att lagstridigt frångå sin skyldighet att bevisa att det inte finns alternativ för något enda av de användningsändamål som tillstånd ansöks för. Gör man så här, då åsidosätter man det mål om ersättning av ämnen som finns inskrivet i artikel 55 i Reach-förordningen och uppmuntrar inte heller till innovation.

| N. | SEAC framhöll att de sökandes undersökning av om det fanns tekniskt lämpliga alternativ varken var tillräckligt grundlig eller hade en tydlig inriktning (16). SEAC framhöll att de sökande inte kunnat förebära på ett övertygande sätt att det saknades alternativa tillämpningar för kromplätering. Dessutom kände SEAC självt till att det fanns alternativ som kanske var tekniskt genomförbara vid vissa av de användningar som ansökan hänförde sig till (17). SEAC bekräftade sitt behov av ytterligare information för att kunna dra slutsatser om huruvida alternativen var ekonomiskt genomförbara (18). |
| --- | --- |

N.

SEAC framhöll att de sökandes undersökning av om det fanns tekniskt lämpliga alternativ varken var tillräckligt grundlig eller hade en tydlig inriktning (16). SEAC framhöll att de sökande inte kunnat förebära på ett övertygande sätt att det saknades alternativa tillämpningar för kromplätering. Dessutom kände SEAC självt till att det fanns alternativ som kanske var tekniskt genomförbara vid vissa av de användningar som ansökan hänförde sig till (17). SEAC bekräftade sitt behov av ytterligare information för att kunna dra slutsatser om huruvida alternativen var ekonomiskt genomförbara (18).

| O. | Härav framgår att de sökande, i strid med Reach-förordningens krav, inte uppfyllt bevisbördan, vilket bekräftats av tribunalen (19). |
| --- | --- |

O.

Härav framgår att de sökande, i strid med Reach-förordningens krav, inte uppfyllt bevisbördan, vilket bekräftats av tribunalen (19).

| P. | Det oaktat konstaterade SEAC därefter, utgående från sina egna antaganden att ”det är osannolikt att alternativen, om de är eller när de blir tekniskt genomförbara, också kommer att ställa sig ekonomiskt genomförbara” (20) (författarens kursivering). För det första har SEAC inte i uppgift att fylla ut luckorna i ansökan med egna antaganden och för det andra visar orden ”osannolikt” att det fortfarande finns osäkerhetsmoment. |
| --- | --- |

P.

Det oaktat konstaterade SEAC därefter, utgående från sina egna antaganden att ”det är osannolikt att alternativen, om de är eller när de blir tekniskt genomförbara, också kommer att ställa sig ekonomiskt genomförbara” (20) (författarens kursivering). För det första har SEAC inte i uppgift att fylla ut luckorna i ansökan med egna antaganden och för det andra visar orden ”osannolikt” att det fortfarande finns osäkerhetsmoment.

| Q. | SEAC:s slutsats om att alternativen inte är tekniskt och ekonomiskt genomförbara stämmer inte överens med vad SEAC självt kommit fram till. Med beaktande av bristerna i ansökan går det inte heller att komma fram till en sådan slutsats. |
| --- | --- |

Q.

SEAC:s slutsats om att alternativen inte är tekniskt och ekonomiskt genomförbara stämmer inte överens med vad SEAC självt kommit fram till. Med beaktande av bristerna i ansökan går det inte heller att komma fram till en sådan slutsats.

| R. | Tribunalen gjorde det klart att det ”ankommer [...] enbart på kommissionen att kontrollera om de villkor som föreskrivs i [artikel 60.4 i Reach-förordningen] är uppfyllda” (21), samt att kommissionen inte är bunden av yttrandena från SEAC eller RAC och inte heller får agera utgående från deras yttranden om de ”inte är fullständig[a] eller inte är sammanhängande eller om resonemanget [i dem] inte är relevant” (22). |
| --- | --- |

R.

Tribunalen gjorde det klart att det ”ankommer [...] enbart på kommissionen att kontrollera om de villkor som föreskrivs i [artikel 60.4 i Reach-förordningen] är uppfyllda” (21), samt att kommissionen inte är bunden av yttrandena från SEAC eller RAC och inte heller får agera utgående från deras yttranden om de ”inte är fullständig[a] eller inte är sammanhängande eller om resonemanget [i dem] inte är relevant” (22).

| S. | I och med att kommissionen (23), i sitt utkast till genomförandebeslut, ställt sig bakom SEAC:s inkonsekventa yttrande har kommissionen brustit i fullgörandet av sina av tribunalen fastställda skyldigheter. |
| --- | --- |

S.

I och med att kommissionen (23), i sitt utkast till genomförandebeslut, ställt sig bakom SEAC:s inkonsekventa yttrande har kommissionen brustit i fullgörandet av sina av tribunalen fastställda skyldigheter.

| T. | I skäl 8 i kommissionens utkast till genomförandebeslut sägs det uttryckligen att SEAC inte kunnat utesluta att det föreligger en viss osäkerhet om huruvida alternativen är tekniskt genomförbara i samband med vissa specifika användningsområden som ingår i den avsedda användningen. |
| --- | --- |

T.

I skäl 8 i kommissionens utkast till genomförandebeslut sägs det uttryckligen att SEAC inte kunnat utesluta att det föreligger en viss osäkerhet om huruvida alternativen är tekniskt genomförbara i samband med vissa specifika användningsområden som ingår i den avsedda användningen.

| U. | Tribunalen kom fram till att när det fortfarande föreligger osäkerhet avseende villkoret om att alternativ saknas, trots att olika aktörer som är inblandade i tillståndsförfarandet kommit med uppgifter, då ska slutsatsen dras att sökanden inte uppfyllt bevisbördan och att tillståndet således inte kan beviljas (24). |
| --- | --- |

U.

Tribunalen kom fram till att när det fortfarande föreligger osäkerhet avseende villkoret om att alternativ saknas, trots att olika aktörer som är inblandade i tillståndsförfarandet kommit med uppgifter, då ska slutsatsen dras att sökanden inte uppfyllt bevisbördan och att tillståndet således inte kan beviljas (24).

| V. | Mot bakgrund av den osäkerhet som det hänvisas till i skäl 8 strider kommissionens utkast till genomförandebeslut mot tribunalens dom. |
| --- | --- |

V.

Mot bakgrund av den osäkerhet som det hänvisas till i skäl 8 strider kommissionens utkast till genomförandebeslut mot tribunalens dom.

| W. | Kommissionen försöker få sitt beslut att framstå som berättigat genom att hävda att de villkor som enligt kommissionen begränsar omfånget av de tillåtna användningsområdena (25) uppväger att det i ansökan gjorts en bristfällig undersökning av alternativen. |
| --- | --- |

W.

Kommissionen försöker få sitt beslut att framstå som berättigat genom att hävda att de villkor som enligt kommissionen begränsar omfånget av de tillåtna användningsområdena (25) uppväger att det i ansökan gjorts en bristfällig undersökning av alternativen.

| X. | Att villkor antas är både lagligt och lämpligt om villkoren faktiskt begränsar tillståndets räckvidd genom att där förtecknas vilka användningar som kommissionen vid tidpunkten för tillståndsbeviljandet ansåg att det saknades lämpliga alternativ för. |
| --- | --- |

X.

Att villkor antas är både lagligt och lämpligt om villkoren faktiskt begränsar tillståndets räckvidd genom att där förtecknas vilka användningar som kommissionen vid tidpunkten för tillståndsbeviljandet ansåg att det saknades lämpliga alternativ för.

| Y. | I det här fallet har kommissionen emellertid lämnat frågan om tillståndets räckvidd öppen (26), vilket ger en fingervisning om att kommissionen inte fattat något slutgiltigt beslut om vilka användningar som vid beslutstidpunkten saknade lämpliga alternativ. Genom att anta dessa villkor har kommissionen tvärtom tagit sin exklusiva befogenhet att, från fall till fall, slutgiltigt bedöma och besluta om vilken räckvidd tillståndet ska ha och delegerat den till de sökande. |
| --- | --- |

Y.

I det här fallet har kommissionen emellertid lämnat frågan om tillståndets räckvidd öppen (26), vilket ger en fingervisning om att kommissionen inte fattat något slutgiltigt beslut om vilka användningar som vid beslutstidpunkten saknade lämpliga alternativ. Genom att anta dessa villkor har kommissionen tvärtom tagit sin exklusiva befogenhet att, från fall till fall, slutgiltigt bedöma och besluta om vilken räckvidd tillståndet ska ha och delegerat den till de sökande.

| Z. | Detta ansåg tribunalen som lagstridigt (27). |
| --- | --- |

Z.

Detta ansåg tribunalen som lagstridigt (27).

| AA. | Till detta kommer, enligt tribunalen, att om den information som finns att tillgå antyder att lämpliga alternativ generellt är tillgängliga, men att dessa alternativ inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbara för sökanden, då måste sökanden visa en ersättningsplan, om tillstånd ska kunna beviljas på lagenligt sätt (28). |
| --- | --- |

AA.

Till detta kommer, enligt tribunalen, att om den information som finns att tillgå antyder att lämpliga alternativ generellt är tillgängliga, men att dessa alternativ inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbara för sökanden, då måste sökanden visa en ersättningsplan, om tillstånd ska kunna beviljas på lagenligt sätt (28).

| AB. | SEAC ansåg i sitt yttrande att de sökande inte gjort någon ytterligare undersökning av alternativen, fastän information om dem funnits att tillgå innan SEAC antog sitt yttrande (29) och inte heller lagt fram några mera ingående planer för hur de tänkte följa upp de framsteg som gjorts inom forskning och utveckling inom det aktuella området (30). |
| --- | --- |

AB.

SEAC ansåg i sitt yttrande att de sökande inte gjort någon ytterligare undersökning av alternativen, fastän information om dem funnits att tillgå innan SEAC antog sitt yttrande (29) och inte heller lagt fram några mera ingående planer för hur de tänkte följa upp de framsteg som gjorts inom forskning och utveckling inom det aktuella området (30).

| AC. | Kommissionen har föreslagit att tillståndet ska beviljas, något som motiverats med att de tillgängliga alternativen överlag inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbara för de sökande. Detta har kommissionen gjort trots att de sökande varken gett tillräckligt med information om den ekonomiska genomförbarheten, såsom SEAC konstaterat, eller lagt fram en ersättningsplan, vilket strider mot artikel 62.4 f i Reach-förordningen. |
| --- | --- |

AC.

Kommissionen har föreslagit att tillståndet ska beviljas, något som motiverats med att de tillgängliga alternativen överlag inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbara för de sökande. Detta har kommissionen gjort trots att de sökande varken gett tillräckligt med information om den ekonomiska genomförbarheten, såsom SEAC konstaterat, eller lagt fram en ersättningsplan, vilket strider mot artikel 62.4 f i Reach-förordningen.

| AD. | Enligt artikel 60.7 i Reach-förordningen ska tillstånd beviljas endast om ansökan uppfyller kraven i artikel 62 i den förordningen. |
| --- | --- |

AD.

Enligt artikel 60.7 i Reach-förordningen ska tillstånd beviljas endast om ansökan uppfyller kraven i artikel 62 i den förordningen.

| AE. | Utkastet till kommissionens genomförandebeslut strider dels mot tribunalens dom, dels mot artikel 60.4 och 60.7 i Reach-förordningen. |
| --- | --- |

AE.

Utkastet till kommissionens genomförandebeslut strider dels mot tribunalens dom, dels mot artikel 60.4 och 60.7 i Reach-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut och att lägga fram ett nytt utkast, där tillstånd beviljas endast för specifikt definierade användningar för vilka inga lämpliga alternativ finns tillgängliga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt och i full överensstämmelse med Reach-förordningen fatta beslut om denna användning och andra användningar av samma ämne. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Konsoliderad version av den 9 december 2016 av yttrandet från riskbedömningskommittén (RAC) och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) över en ansökan om tillstånd för användning av kromtrioxid, Functional Chrome Plating, ECHA/RAC/SEAC. Yttrande n:r AFA-O-0000006522-78-02/F. https://echa.europa.eu/documents/10162/50002b75-2f4c-5010-81de-bcc01a8174fc

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Tribunalens dom av den 7 mars 2019, Sverige mot kommissionen, T-837/16, ECLI:EU:T:2019:144. http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?docid=211428&text=&dir=&doclang=EN&part=1&occ=first&mode=lst&pageIndex=0&cid=1573675

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6b11ec66-9d90-400a-a61a-90de9a0fd8b1

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 348/2013 av den 17 april 2013 om ändring av bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (EUT L 108, 18.4.2013, s. 1).

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13640/3rd _a_xiv_recommendation_20dec2011_en.pdf

(8)  Upplysningar om tillämpningssätten återfinns på: https://echa.europa.eu/applications-for-authorisation-previous-consultations/-/substance-rev/12473/term.

(9)  Domstolens dom av den 7 juli 2009, S.P.C.M. m.fl. mot Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, mål C-558/07, ECLI:EU:C:2009:430, punkt 45.

(10)  Se SEAC:s yttrande, s. 30.

(11)  Europaparlamentets resolution av den 27 mars 2019 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för viss användning av kromtrioxid enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Lanxess Deutschland GmbH m. fl.) (Antagna texter, P8_TA(2019)0317).

(12)  Se SEAC:s yttrande, s. 13.

(13)  Se de sökandes undersökning av alternativ till funktionell kromplätering, tillgänglig på: https://echa.europa.eu/documents/10162/ece8b65e-aec0-4da8-bf68-4962158a4952 s. 13–14: ”För närvarande utprovas ett flertal olika ämnen för att ersätta kromtrioxid. Utmaningen består i att finna ett ersättande ämne som uppfyller kraven för alla olika typer av produkter och för de olika användningsändamålen för varje enskild tillämpning, och som samtidigt är tekniskt genomförbart och ekonomiskt lönsamt. Många alternativ kan nu komma i fråga för enskilda tillämpningar där det räcker med bara några av de krav som ställs på funktionell kromplätering, men inget enda alternativ uppvisar alla de huvudsakliga egenskaperna hos funktionell kromplätering med hjälp av en vattenlösning av kromtrioxid [...]”.

(14)  Varje enskild sektor (såsom stålindustrin, verkstadsindustrin) har olika tekniska krav. Detta framgår av s. 34 i SEAC:s yttrande där man gulmarkerat sådana alternativ där ”parametrarna/bedömningskriterierna uppfyller vissa krav för vissa, men inte alla tillämpningar/sektorer.”

(15)  Se SEAC:s yttrande, s. 36. ”Faktum är att sökandena anser att alternativ har framtiden för sig endast om de uppfyller sektorsövergripande krav från de ovannämnda industrisektorerna (fastän sökandena har en högst begränsad omsättning inom dessa sektorer), så att det blir omöjligt för ett enda alternativ att uppfylla alla krav” (författarens kursivering).

(16)  Se SEAC:s yttrande, s. 35–36. ”SEAC anser att de sökande gjort en allmän bedömning av den tekniska och ekonomiska genomförbarheten hos alternativ som kan komma i fråga för olika industrisektorer [...] utan att tillräckligt ingående pröva om det går att ersätta kromtrioxid i samband med den användning som ansökan hänför sig till. [...]. SEAC instämmer med de sökandes slutsats om att vissa viktiga funktioner saknades hos de alternativ som bedömts vid undersökningen av olika alternativ. Likväl vill SEAC påpeka att undersökningen av olika alternativ varken är tillräckligt ingående eller har en tydlig inriktning på hur de sökande faktiskt använder kromtrioxid. De sökande ansåg vissa alternativ som lovande och hävdade att en undersökning av dessa alternativ pågick inom stålindustrin. De sökande gick emellertid inte närmare in på dessa alternativ som betecknats som lovande, och lade inte heller fram några planer på forskning och utveckling i detta hänseende. [...] Här uttrycker SEAC sina förbehåll om huruvida undersökningen är tillräcklig med tanke på det som ansökan gäller.” (författarens kursivering).

(17)  Se SEAC:s yttrande, s. 50: ”De sökande kan inte förebära på ett övertygande sätt vare sig att det saknas alternativa tillämpningar för kromplätering (inom sektorerna för de sökandes företagsverksamhet) eller att några sådana inte skulle kunna bli tillgängliga inom den sedvanliga omprövningsperioden. SEAC känner till att det finns alternativa former av pläteringsteknik, som redan kan vara eller bli tekniskt genomförbara för specifika arbetsstycken som pläteras av två av de fem sökande”.

(18)  Se SEAC:s yttrande, s. 37, framför allt slutsatsen i avsnitt 7.2: ”Det oaktat skulle SEAC ha behövt mer information om hur många av arbetsstyckena som skulle kunna pläteras med hjälp av ett tekniskt genomförbart alternativ för att kunna dra slutsatser om huruvida ett sådant alternativ är ekonomiskt genomförbart eller inte”.

(19)  Dom i mål T-837/16, punkt 79.

(20)  Se SEAC:s yttrande, svaret på fråga 7.2, s. 36.

(21)  Dom i mål T-837/16, punkt 64.

(22)  Dom i mål T-837/16, punkterna 66 och 68.

(23)  Kommissionens utkast till genomförandebeslut, punkt 8.

(24)  Dom i mål T-837/16, punkt 79.

(25)  I artikel 1 i kommissionens utkast till genomförandebeslut påpekas att tillåten användning innefattar användning vid funktionell kromplätering där någon eller några av följande huvudsakliga funktioner eller egenskaper är nödvändiga, nämligen nötningshållfasthet, hårdhet, skikttjocklek, korrosionsbeständighet, friktionskoefficient och effekt på ytmorfologin. Till undvikande av tvivel preciseras det att tillstånd för användning av kromtrioxid inte kommer att beviljas för sådan funktionell kromplätering där ingen av de ovannämnda funktionerna är nödvändig.

(26)  Detta innebär alltså att kommissionen, efter att tillståndsbeslutet antagits, överlåter åt de sökande att besluta om och åt tillsynsmyndigheterna att bedöma, om huruvida några av de funktioner som förtecknats är ”nödvändiga” för att kromdioxid ska få användas.

(27)  Dom i mål T-837/16, punkt 83. Se punkt 97: ”Att förklara att användningen av de aktuella blykromaterna begränsar sig till endast de fall i vilka prestanda hos sammansättningarna av ämnen innehållande kromater verkligen är nödvändiga är nämligen detsamma som att förklara att nedströmsanvändarna, varje gång de identifierar ett alternativ, ska avstå från att använda de aktuella blykromaterna. En sådan förklaring utgör emellertid en stark indikation på att kommissionen, vid den tidpunkt då det angripna beslutet antogs, själv inte ansåg att bedömningen av villkoret om att alternativ saknats hade slutförts”. Se även punkterna 86 och 98.

(28)  Dom i mål T-837/16, punkt 76. i enlighet med artiklarna 62.4 f och 60.4 c i Reach-förordningen.

(29)  Se SEAC:s yttrande, s. 37. ”Vid det offentliga samrådet om andra tillämpningar av kromtrioxid har SEAC fått veta att det finns alternativa former av pläteringsteknik som i vissa speciella fall skulle kunna tjäna som alternativ.”

(30)  Se SEAC:s yttrande, s. 37: De sökande framhåller visserligen att en del alternativ är lovande och för närvarande undersöks av stålindustrin, men själva gjorde de inte några ytterligare undersökningar av dem, och inte heller lade de fram några mera ingående planer för hur de tänkte följa upp de framsteg som gjorts inom forskning och utveckling inom det aktuella området.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/73

---

P9_TA(2019)0047

Konsekvenserna av Thomas Cook-koncernens konkurs

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om de negativa konsekvenserna av Thomas Cooks konkurs för EU:s turism (2019/2854(RSP))

(2021/C 202/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 6 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 195 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 195 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 21 oktober 2019 om effekterna av Thomas Cook-koncernens konkurs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 21 oktober 2019 om effekterna av Thomas Cook-koncernens konkurs,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2007Agenda för en hållbar och konkurrenskraftig europeisk turism (COM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2007Agenda för en hållbar och konkurrenskraftig europeisk turism (COM(2007)0621),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (3), särskilt artikel 8 om giltigheten för en operativ licens, och artikel 9 om tillfälligt och permanent återkallande av operativa licenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (3), särskilt artikel 8 om giltigheten för en operativ licens, och artikel 9 om tillfälligt och permanent återkallande av operativa licenser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om flygpassagerares etablerade rättigheter – funktion och tillämpning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om flygpassagerares etablerade rättigheter – funktion och tillämpning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2013 om skydd för passagerare i händelse av ett lufttrafikföretags insolvens (COM(2013)0129), i vilket kommissionen fastställer åtgärder för att förbättra resenärers skydd i händelse av ett lufttrafikföretags insolvens, inbegripet bättre tillämpning av förordning (EG) nr 261/2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2013 om skydd för passagerare i händelse av ett lufttrafikföretags insolvens (COM(2013)0129), i vilket kommissionen fastställer åtgärder för att förbättra resenärers skydd i händelse av ett lufttrafikföretags insolvens, inbegripet bättre tillämpning av förordning (EG) nr 261/2004,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 261/2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och av förordning (EG) nr 2027/97 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 261/2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och av förordning (EG) nr 2027/97 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2302 av den 25 november 2015 om paketresor och sammanlänkade researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2302 av den 25 november 2015 om paketresor och sammanlänkade researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2019En luftfartsstrategi för Europa: Upprätthållande och främjande av höga sociala standarder (COM(2019)0120), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2019En luftfartsstrategi för Europa: Upprätthållande och främjande av höga sociala standarder (COM(2019)0120),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018Den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018Den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2019 om turistnäringens konkurrenskraft som drivkraft för hållbar tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning i EU under nästa årtionde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2019 om turistnäringens konkurrenskraft som drivkraft för hållbar tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning i EU under nästa årtionde,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det brittiska företaget Thomas Cook, den näst största researrangören i världen och dessutom en av de äldsta, har kollapsat, vilket på ett mycket negativt sätt påverkar ekonomin, EU:s inre marknad, sysselsättningen, konsumenternas förtroende och den fria rörligheten för personer inom och utanför EU. |
| --- | --- |

A.

Det brittiska företaget Thomas Cook, den näst största researrangören i världen och dessutom en av de äldsta, har kollapsat, vilket på ett mycket negativt sätt påverkar ekonomin, EU:s inre marknad, sysselsättningen, konsumenternas förtroende och den fria rörligheten för personer inom och utanför EU.

| B. | Likvidationen av Thomas Cook-koncernen innebär att 22 000 arbetstillfällen runt om i världen hotas, av vilka 9 000 finns i Storbritannien, 2 500 i Spanien och över 1 000 i Grekland. Även om det fortfarande råder osäkerhet om vad som kommer att hända med dessa arbetstillfällen kommer det sannolikt att få en betydande dominoeffekt, inte bara på turistnäringen och transportsektorn, utan också på EU:s ekonomi som helhet. |
| --- | --- |

B.

Likvidationen av Thomas Cook-koncernen innebär att 22 000 arbetstillfällen runt om i världen hotas, av vilka 9 000 finns i Storbritannien, 2 500 i Spanien och över 1 000 i Grekland. Även om det fortfarande råder osäkerhet om vad som kommer att hända med dessa arbetstillfällen kommer det sannolikt att få en betydande dominoeffekt, inte bara på turistnäringen och transportsektorn, utan också på EU:s ekonomi som helhet.

| C. | Thomas Cooks konkurs orsakades av många olika faktorer, bland annat lyckades inte företaget ändra sin affärsmodell och vara innovativt för att därmed kunna konkurrera i den digitala ekonomin. De brittiska myndigheterna kände redan väl till Thomas Cook-koncernens finansiella situation. |
| --- | --- |

C.

Thomas Cooks konkurs orsakades av många olika faktorer, bland annat lyckades inte företaget ändra sin affärsmodell och vara innovativt för att därmed kunna konkurrera i den digitala ekonomin. De brittiska myndigheterna kände redan väl till Thomas Cook-koncernens finansiella situation.

| D. | Nedläggningen av Thomas Cook-koncernen, som drev hotell, semesteranläggningar och flygbolag i 16 länder och hade 19 miljoner kunder per år, har inneburit en enorm insats för att hämta hem över 600 000 personer från olika semesterorter runt om i världen. |
| --- | --- |

D.

Nedläggningen av Thomas Cook-koncernen, som drev hotell, semesteranläggningar och flygbolag i 16 länder och hade 19 miljoner kunder per år, har inneburit en enorm insats för att hämta hem över 600 000 personer från olika semesterorter runt om i världen.

| E. | Endast under detta år har flera flygbolag förklarats insolventa med allvarliga konsekvenser för företag, turism och konsumenter. I april 2019 beviljades Thomas Cook-koncernen en operativ licens för ytterligare tolv månader av den brittiska civila luftfartsmyndigheten. |
| --- | --- |

E.

Endast under detta år har flera flygbolag förklarats insolventa med allvarliga konsekvenser för företag, turism och konsumenter. I april 2019 beviljades Thomas Cook-koncernen en operativ licens för ytterligare tolv månader av den brittiska civila luftfartsmyndigheten.

| F. | Flera medlemsstater har meddelat att de kommer att vidta riktade åtgärder för att stödja turistnäringen, i syfte att mildra de negativa följderna av Thomas Cook-koncernens kollaps. Ännu har ingen EU-stödmekanism aktiverats. |
| --- | --- |

F.

Flera medlemsstater har meddelat att de kommer att vidta riktade åtgärder för att stödja turistnäringen, i syfte att mildra de negativa följderna av Thomas Cook-koncernens kollaps. Ännu har ingen EU-stödmekanism aktiverats.

| G. | Turismen står för omkring 4 % av EU:s BNP, sysselsätter omkring 12,3 miljoner personer och tillhandahåller minst 5 % av alla jobb (över 27 miljoner arbetstagare och nästan 12 % av alla jobb om man räknar med dess kopplingar till andra sektorer). Europa är världens främsta resmål, med en marknadsandel på 50,8 % 2018. Turismen genererar (både direkt och indirekt) 10,3 % av den totala BNP i EU-28 – en siffra som 2027 förväntas ha ökat till 11,2 % av BNP. |
| --- | --- |

G.

Turismen står för omkring 4 % av EU:s BNP, sysselsätter omkring 12,3 miljoner personer och tillhandahåller minst 5 % av alla jobb (över 27 miljoner arbetstagare och nästan 12 % av alla jobb om man räknar med dess kopplingar till andra sektorer). Europa är världens främsta resmål, med en marknadsandel på 50,8 % 2018. Turismen genererar (både direkt och indirekt) 10,3 % av den totala BNP i EU-28 – en siffra som 2027 förväntas ha ökat till 11,2 % av BNP.

| H. | Turistnäringen omfattar många olika tjänster och yrken där mobilitet spelar en mycket viktig roll, och eftersom sektorns verksamhet grundar sig på personlig service krävs ett stort antal anställda. Turismen ger en kraftfull stimulans till många andra sektorer av ekonomin. Sektorn består till största del av små och medelstora företag samt egenföretagare, vars verksamheter skapar sysselsättning och välstånd i regioner som är starkt beroende av turism. Turistnäringen är särskilt utsatt för naturkatastrofer och katastrofer som framkallats av människan, vilka kan vara svåra att förutspå. |
| --- | --- |

H.

Turistnäringen omfattar många olika tjänster och yrken där mobilitet spelar en mycket viktig roll, och eftersom sektorns verksamhet grundar sig på personlig service krävs ett stort antal anställda. Turismen ger en kraftfull stimulans till många andra sektorer av ekonomin. Sektorn består till största del av små och medelstora företag samt egenföretagare, vars verksamheter skapar sysselsättning och välstånd i regioner som är starkt beroende av turism. Turistnäringen är särskilt utsatt för naturkatastrofer och katastrofer som framkallats av människan, vilka kan vara svåra att förutspå.

| I. | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har EU haft möjlighet stödja eller komplettera medlemsstaternas insatser på turismområdet. Turismen har dock inte någon egen budgetpost i EU:s budget, vilket parlamentet begärde i sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse, där parlamentet begär att ett särskilt anslag för hållbar turism ska inrättas. |
| --- | --- |

I.

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har EU haft möjlighet stödja eller komplettera medlemsstaternas insatser på turismområdet. Turismen har dock inte någon egen budgetpost i EU:s budget, vilket parlamentet begärde i sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse, där parlamentet begär att ett särskilt anslag för hållbar turism ska inrättas.

| J. | Det finns en stark efterfrågan inom turistnäringen på en ökad samordning på EU-nivå och en tydlig europeisk turismpolitik med ett adekvat budgetstöd. |
| --- | --- |

J.

Det finns en stark efterfrågan inom turistnäringen på en ökad samordning på EU-nivå och en tydlig europeisk turismpolitik med ett adekvat budgetstöd.

| K. | Turism är en viktig sektor för EU:s ekonomi och sysselsättning, och den nya kommissionens prioriteringar, särskilt när det gäller att stödja ”en ekonomi för människor”, bör därför ta fasta på sektorns betydelse och behov. |
| --- | --- |

K.

Turism är en viktig sektor för EU:s ekonomi och sysselsättning, och den nya kommissionens prioriteringar, särskilt när det gäller att stödja ”en ekonomi för människor”, bör därför ta fasta på sektorns betydelse och behov.

| L. | Nedläggningen av Thomas Cooks verksamhet har allvarligt skadat turismnäringens ekonomi, sysselsättningen och lokalsamhällena, och har lett till att vissa regioner i EU:s medlemsstater inte längre har några flygförbindelser. Lämpliga åtgärder kommer att behöva vidtas för att stärka sektorns konkurrenskraft och upprätthålla Europas ställning som världens främsta resmål, som en drivkraft för tillväxt och hållbar utveckling av dess städer och regioner. |
| --- | --- |

L.

Nedläggningen av Thomas Cooks verksamhet har allvarligt skadat turismnäringens ekonomi, sysselsättningen och lokalsamhällena, och har lett till att vissa regioner i EU:s medlemsstater inte längre har några flygförbindelser. Lämpliga åtgärder kommer att behöva vidtas för att stärka sektorns konkurrenskraft och upprätthålla Europas ställning som världens främsta resmål, som en drivkraft för tillväxt och hållbar utveckling av dess städer och regioner.

| M. | Passagerare har rätt att få tjänster tillhandahållna som planerat, framför allt då de redan har betalat för biljetten innan tjänsten tillhandahålls. Passagerarna måste i god tid ges begriplig och korrekt information i ett format som är tillgängligt för alla. För många konsumenter var det oklart hur deras rättigheter till ersättning såg ut och vilka delar av deras bokningar som omfattades av deras försäkring. |
| --- | --- |

M.

Passagerare har rätt att få tjänster tillhandahållna som planerat, framför allt då de redan har betalat för biljetten innan tjänsten tillhandahålls. Passagerarna måste i god tid ges begriplig och korrekt information i ett format som är tillgängligt för alla. För många konsumenter var det oklart hur deras rättigheter till ersättning såg ut och vilka delar av deras bokningar som omfattades av deras försäkring.

| N. | I sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med arbetstagare, planering och hantering av omstruktureringar (11) uppmanade parlamentet kommissionen att efter samråd med arbetsmarknadens parter lägga fram ett förslag till en rättsakt om information till och samråd med arbetstagare, planering och hantering av omstruktureringar. |
| --- | --- |

N.

I sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med arbetstagare, planering och hantering av omstruktureringar (11) uppmanade parlamentet kommissionen att efter samråd med arbetsmarknadens parter lägga fram ett förslag till en rättsakt om information till och samråd med arbetstagare, planering och hantering av omstruktureringar.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över de 600 000 turister som strandsattes långt ifrån sina hem på en semesterort utan att erbjudas någon alternativ hemresa, vilket visade på en enorm rättsosäkerhet för sektorn och innebar en allvarlig brist i konsumentskyddet. Parlamentet är också bekymrat över de tusentals anställda som har förlorat sina jobb, över de tusentals lokala leverantörer och dotterbolag, främst små och medelstora företag, som har hamnat i allvarliga ekonomiska svårigheter på grund av Thomas Cooks kollaps, samt över den skada som den åsamkat lokala ekonomier och samhällen och bilden av Europa och dess anseende som världens främsta resmål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Thomas Cook-koncernen bedrev olika verksamheter, såsom hotell-, transport- och fritidsverksamhet för olika typer av konsumenter och företag, och dess kollaps berör därför olika lagstiftningsområden på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att säkerställa att redan intjänade löner betalas ut i sin helhet till de Thomas Cook-anställda som har sagts upp. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lovordar medlemsstaterna för deras snabba verkställande av beredskapsplaner för att på ett effektivt sätt få hem berörda resenärer, och noterar andra åtgärder för att begränsa effekterna av Thomas Cooks konkurs på arbetstagare inom turistnäringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur man via befintlig EU-lagstiftning och respektive lagar i medlemsstaterna har reagerat på denna enorma räddningsinsats och att undersöka hur den skulle kunna agera snabbt och effektivt i en liknande situation i framtiden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att analysera orsakerna till Thomas Cooks konkurs, med beaktande av att de brittiska myndigheterna redan kände till den negativa förändringen i företagets ekonomiska situation, för att fastställa om förebyggande åtgärder hade kunnat vidtas för att undvika företagets plötsliga kollaps. Parlamentet anser att detta borde hjälpa till att förutse framtida kriser och utarbeta en politik som minimerar riskerna i en för EU så viktig sektor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att nationella tillsynsmyndigheter måste skärpa sin övervakning av flygbolags ekonomiska ställning för att förhindra att europeiska passagerare drabbas av sådana konkurser, med tanke på att 32 flygbolag har gått i konkurs sedan början av 2017. Parlamentet påminner om att förordning (EG) nr 1008/2008 för närvarande är föremål för en konsekvensbedömning, där ett avsnitt handlar om flygbolagens skyldighet att ha en operativ licens. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga en översyn av denna förordning för att myndigheterna i högre grad ska kunna övervaka och kontrollera flygbolags ekonomiska ställning och agera i krissituationer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och möjliggöra snabb och effektiv tillgång till de av EU:s finansieringsinstrument som skulle kunna kompensera för de skador som sektorn har åsamkats, och bidra till att stärka sektorns konkurrenskraft samt garantera ett högt konsumentskydd. Parlamentet konstaterar att krisen till följd av Thomas Cook-koncernens konkurs inte är en isolerad företeelse och mycket väl skulle kunna upprepas i framtiden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka möjligheten att göra särskilda insatser och/eller vidta särskilda åtgärder för att förhindra att liknande situationer upprepas, så att konsumentskyddet och passagerarnas rättigheter kan förbättras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera turism i prioriteringarna för sin strategi och att döpa om ansvarsområdet transport till ”Transport och turism”. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller de möjligheter som Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter erbjuder arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av genomgripande strukturförändringar. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har drabbats av Thomas Cooks konkurs att till fullo utnyttja de möjligheter som fonden erbjuder, särskilt vad gäller kollektiva ansökningar från små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att behandla dessa ansökningar så fort som möjligt inom den tidsram som fastställs i förordningen om fonden och att ge medlemsstaterna det stöd som behövs om de begär det. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att turisttjänsterna i turistregioner, och i synnerhet hotellen, hade ett planerat utbud av tjänster med många bokningar redan inför nästa turistsäsong innan Thomas Cook-koncernen kollapsade, och erkänner därför behovet av stöd från medlemsstaterna för att hantera de negativa konsekvenser som kollapsen har haft för många företag. Parlamentet uppmuntrar dessutom medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna att använda sig av de verktyg som tillhandahålls av Europeiska socialfonden och andra EU-instrument samt nationella, regionala och lokala instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att regelbundet utarbeta särskilda anbudsinfordringar för turistnäringen på grundval av de prioriteringar som anges i respektive fond. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att man måste utarbeta en EU-strategi för hållbar turism med samordnade och konkreta åtgärder, exempelvis en mekanism för krishantering och mekanismer för ett effektivt samarbete inom turistnäringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en särskild budgetpost för turistnäringen i sitt nästa budgetförslag, i enlighet med parlamentets begäran för den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att endast som en sista utväg överväga statligt stöd som kan mildra de negativa ekonomiska konsekvenserna för företag, städer, regioner och destinationer, utöver de allvarliga konsekvenserna för sysselsättningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att arbetstagare som påverkas av insolvens garanteras sina intjänade löner och pensionsförmåner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa en välfungerande inre marknad för transporttjänster, upprätthålla en hög skyddsnivå för konsumenter och arbetstagare och att förbättra konkurrenskraften för företag inom turistnäringen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att den europeiska turistnäringen i mycket större utsträckning måste utnyttja de utmärkta möjligheter som den digitala tekniken och den digitala inre marknaden erbjuder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende ge företag i EU det stöd som behövs för att hjälpa dem att hantera omställningen till en digital ekonomi och nya affärsmodeller, både genom relevant finansiering och utbildning och genom att uppmuntra ett digitalt tänkande bland företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att en ständig social dialog på alla nivåer, som grundar sig på ömsesidigt förtroende och delat ansvar, är ett av de bästa verktygen för att finna samförståndslösningar och gemensamma strategier när det gäller att förutse, förebygga och hantera omstruktureringsprocesser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samråda med arbetsmarknadens parter vid utarbetandet av alla relevanta åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa bästa praxis på grundval av de åtgärder som vidtas av nationella, regionala och lokala myndigheter, och de åtgärder som vidtas av små och medelstora företag i sektorn, i syfte att utarbeta en gemensam EU-strategi för turistnäringen. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att, efter samråd med relevanta parter på arbetsmarknaden, lägga fram ett lagförslag om arbetstagares rätt till information och samråd och om planering och hantering av omstruktureringar, i enlighet med de utförliga rekommendationerna i parlamentets resolution av den 15 januari 2013 om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (12). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att bedöma och anta alla de åtgärder som krävs för att försvara EU:s intressen och undvika liknande situationer i framtiden, och att dra lärdomar från denna erfarenhet i förhandlingar om framtida luftfartsavtal. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om alla nya relevanta uppgifter om Thomas Cooks konkurs. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av att veta huruvida de berörda certifikatutfärdande myndigheterna hade bedömt Thomas Cooks finansiella ställning, huruvida några finansiella problem hade framkommit och huruvida åtgärder kunde ha vidtagits för att undvika att tusentals passagerare strandsattes långt bort från sina hem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ytterligare åtgärder för att upprätthålla en hög skyddsnivå för konsumenter och arbetstagare i händelse av en konkurs. Parlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt anta sin ståndpunkt om ändringen av förordning (EG) nr 261/2004 om säkerställandet av flygpassagerares rättigheter och lufttrafikföretags skadeståndsansvar, och att godkänna parlamentets ståndpunkt från februari 2014. Parlamentet beklagar att rådet inte har kunnat nå en överenskommelse på fem år. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar behovet av obligatoriska mekanismer, vad gäller ändringen av förordning (EG) nr 261/2004 om säkerställande av flygpassagerares rättigheter och lufttrafikföretags skadeståndsansvar, för att upprätthålla den nuvarande skyddsnivån för passagerare i händelse av insolvens eller konkurs, bl.a. genom att flygbolag skapar garantifonder eller försäkringskontrakt som garanterar assistans, återbetalning, kompensation och ombokning. Parlamentet betonar att passagerare som bokat en fristående tjänst, såsom endast en flygresa, bör få samma skydd som passagerare som har bokat ett resepaket, särskilt eftersom konsumenter i allt högre grad bokar separata flygbiljetter. Parlamentet efterlyser därför en harmonisering av de högsta standarderna vad gäller konsumenträttigheter inom transport- och turistnäringen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att underlätta ett utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna om bästa sättet att hantera företagsnedläggningar, genom att uppmuntra dem att titta på exempel i rättsliga bestämmelser för att i möjligaste mån försöka organisera sökandet efter en köpare i syfte att hålla igång verksamheten även om de ursprungliga ägarna har beslutat att lägga ner den. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT L 46, 17.2.2004, s. 1.

(2)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(3)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

(4)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 71.

(5)  EUT C 257 E, 6.9.2013, s. 1.

(6)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 42.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(8)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 336.

(9)  EUT L 326, 11.12.2015, s. 1.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2013)0005.

(12)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 23.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/78

---

P9_TA(2019)0048

Läget avseende offentliggörandet av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer – offentlig rapportering land för land

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om läget när det gäller förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (2016/0107(COD)), även kallad offentlig landsspecifik rapportering (2019/2882(RSP))

(2021/C 202/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (COM(2016)0198), som lades fram av kommissionen den 12 april 2016, även kallad offentlig landsspecifik rapportering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (COM(2016)0198), som lades fram av kommissionen den 12 april 2016, även kallad offentlig landsspecifik rapportering,

| — | med beaktande av de ändringar som antogs den 4 juli 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringar som antogs den 4 juli 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (2),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 294.3 samt artikel 50.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 294.3 samt artikel 50.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0146/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden som avgavs i januari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden som avgavs i januari 2017,

| — | med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande till rådet av den 6 februari 2018 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande till rådet av den 6 februari 2018 (3),

| — | med beaktande av utfrågningarna av Valdis Dombrovskis (4) och Margrethe Vestager (5), som nominerats till kommissionens verkställande vice ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningarna av Valdis Dombrovskis (4) och Margrethe Vestager (5), som nominerats till kommissionens verkställande vice ordförande,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG, även kallat det fjärde kapitalkravsdirektivet (CRD IV) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG, även kallat det fjärde kapitalkravsdirektivet (CRD IV) (6),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Artikel 50.1 i EUF-fördraget utgör rättslig grund för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer, även kallad offentlig landsspecifik rapportering. |
| --- | --- |

A.

Artikel 50.1 i EUF-fördraget utgör rättslig grund för förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer, även kallad offentlig landsspecifik rapportering.

| B. | Europaparlamentet antog redan den 4 juli 2017 sitt mandat för föredragandena att inleda interinstitutionella trepartsförhandlingar på grundval av ett gemensamt betänkande från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för rättsliga frågor. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet antog redan den 4 juli 2017 sitt mandat för föredragandena att inleda interinstitutionella trepartsförhandlingar på grundval av ett gemensamt betänkande från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för rättsliga frågor.

| C. | Någon tekniskt mogen kompromisstext har ännu inte nått Corepernivån, trots rådets 18 möten i arbetsgrupper och möten med attachéerna under de tidigare rådsordförandeskapen. Rådet har därför ännu inte inlett några trepartsförhandlingar. |
| --- | --- |

C.

Någon tekniskt mogen kompromisstext har ännu inte nått Corepernivån, trots rådets 18 möten i arbetsgrupper och möten med attachéerna under de tidigare rådsordförandeskapen. Rådet har därför ännu inte inlett några trepartsförhandlingar.

| D. | Europaparlamentet antog till slut sin ståndpunkt vid första behandlingen den 27 mars 2019, före utgången av den föregående valperioden. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet antog till slut sin ståndpunkt vid första behandlingen den 27 mars 2019, före utgången av den föregående valperioden.

| E. | I artikel 89 i det fjärde kapitalkravsdirektivet, som antogs av Europaparlamentet och rådet 2013, infördes en skyldighet för medlemsstaterna att kräva att kreditinstitut och värdepappersföretag årligen, för varje medlemsstat och tredjeland där de är etablerade, offentliggör information om verksamhetens art och geografiskt område, omsättning, antal anställda, resultat före skatt, skatt på resultatet samt statliga subventioner, på gruppnivå för varje räkenskapsår. |
| --- | --- |

E.

I artikel 89 i det fjärde kapitalkravsdirektivet, som antogs av Europaparlamentet och rådet 2013, infördes en skyldighet för medlemsstaterna att kräva att kreditinstitut och värdepappersföretag årligen, för varje medlemsstat och tredjeland där de är etablerade, offentliggör information om verksamhetens art och geografiskt område, omsättning, antal anställda, resultat före skatt, skatt på resultatet samt statliga subventioner, på gruppnivå för varje räkenskapsår.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart bryta dödläget i rådet och slutföra sin första behandling av förslaget om offentlig landsspecifik rapportering och inleda interinstitutionella förhandlingar med parlamentet i syfte att slutföra lagstiftningsförfarandet så snart som möjligt och att respektera principen om lojalt samarbete i artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar det finländska ordförandeskapet att omedelbart återuppta och prioritera arbetet med förslaget om offentlig landsspecifik rapportering på grundval av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen så att förslaget kan behandlas i Coreper. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att den tillträdande kommissionen har upprepat sitt fulla stöd för ett snabbt antagande av förslaget om offentlig landsspecifik rapportering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0284.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0309.

(3)  O-000015/2018 (B8-0013/2018).

(4)  Fullständigt förhandlingsreferat från utfrågningen finns här: https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191008RES63730/20191008RES63730.pdf.

(5)  Fullständigt förhandlingsreferat från utfrågningen finns här: https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191009RES63801/20191009RES63801.pdf.

(6)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/80

---

P9_TA(2019)0049

Turkiets militära operationer i nordöstra Syrien och konsekvenserna av dessa

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om Turkiets militära operationer i nordöstra Syrien och konsekvenserna av dessa (2019/2886(RSP))

(2021/C 202/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 oktober 2019 om Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 oktober 2019 om Turkiet,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 14 oktober 2019 om Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 14 oktober 2019 om Syrien,

| — | med beaktande av de relevanta uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, särskilt hennes förklaring av den 9 oktober 2019 om den senaste utvecklingen i nordöstra Syrien och hennes kommentarer vid ankomsten till och vid presskonferensen efter rådets (utrikes frågor) möte den 14 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, särskilt hennes förklaring av den 9 oktober 2019 om den senaste utvecklingen i nordöstra Syrien och hennes kommentarer vid ankomsten till och vid presskonferensen efter rådets (utrikes frågor) möte den 14 oktober 2019,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien och sin resolution av den 14 mars 2019 om en europeisk sanktionsordning för kränkningar av de mänskliga rättigheterna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien och sin resolution av den 14 mars 2019 om en europeisk sanktionsordning för kränkningar av de mänskliga rättigheterna (1),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från ordförandena för utrikesutskotten i Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Europaparlamentet och det amerikanska representanthuset av den 18 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från ordförandena för utrikesutskotten i Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Europaparlamentet och det amerikanska representanthuset av den 18 oktober 2019,

| — | med beaktande av det gemensamma turkisk-amerikanska uttalandet av den 17 oktober 2019 om nordöstra Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma turkisk-amerikanska uttalandet av den 17 oktober 2019 om nordöstra Syrien,

| — | med beaktande av uttalandena av den 11 och den 15 oktober 2019 om Syrien från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Rupert Colville, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 11 och den 15 oktober 2019 om Syrien från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Rupert Colville,

| — | med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 14 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 14 oktober 2019,

| — | med beaktande av Arabförbundets kommuniké av den 12 oktober 2019 om Turkiets militära operationer i nordöstra Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabförbundets kommuniké av den 12 oktober 2019 om Turkiets militära operationer i nordöstra Syrien,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 14 mars 2017 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för Syrien (JOIN(2017)0011), samt av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om EU:s strategi för Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 14 mars 2017 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för Syrien (JOIN(2017)0011), samt av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om EU:s strategi för Syrien,

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga och av samtliga FN-konventioner som Turkiet och Syrien har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga och av samtliga FN-konventioner som Turkiet och Syrien har anslutit sig till,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner, särskilt resolution 2254 (2015) av den 18 december 2015 och Genèvekommunikén från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner, särskilt resolution 2254 (2015) av den 18 december 2015 och Genèvekommunikén från 2012,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/248 av den 21 december 2016 om inrättande av en internationell, opartisk och oberoende mekanism för stöd till utredningar och åtal av dem som är ansvariga för de, enligt internationell rätt, allvarligaste brott som begåtts i Arabrepubliken Syrien sedan mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/248 av den 21 december 2016 om inrättande av en internationell, opartisk och oberoende mekanism för stöd till utredningar och åtal av dem som är ansvariga för de, enligt internationell rätt, allvarligaste brott som begåtts i Arabrepubliken Syrien sedan mars 2011,

| — | med beaktande av Romstadgan och Internationella domstolens grundläggande dokument, och med beaktande av det prejudikat som fastställts genom inrättandet av internationella tribunaler såsom Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Internationella tribunalen för Rwanda och den särskilda domstolen för Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan och Internationella domstolens grundläggande dokument, och med beaktande av det prejudikat som fastställts genom inrättandet av internationella tribunaler såsom Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Internationella tribunalen för Rwanda och den särskilda domstolen för Libanon,

| — | med beaktande av det samförståndsavtal om inrättandet av nedtrappningszoner i Arabrepubliken Syrien som undertecknades av Iran, Ryssland och Turkiet den 6 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samförståndsavtal om inrättandet av nedtrappningszoner i Arabrepubliken Syrien som undertecknades av Iran, Ryssland och Turkiet den 6 maj 2017,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dessa,

| — | med beaktande av Natofördraget från 1949, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natofördraget från 1949,

| — | med beaktande av konventionen om kemiska vapen från 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om kemiska vapen från 1993,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Isil/Daish, antagna den 16 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Isil/Daish, antagna den 16 mars 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (2), där kommissionen och rådet rekommenderades att, i enlighet med förhandlingsramen, formellt lägga anslutningsförhandlingarna med Turkiet på is, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (2), där kommissionen och rådet rekommenderades att, i enlighet med förhandlingsramen, formellt lägga anslutningsförhandlingarna med Turkiet på is,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter det att Förenta staternas president, Donald Trump, beslutat att dra tillbaka de amerikanska trupperna från nordöstra Syrien inledde Turkiet den 9 oktober 2019, i strid med internationell rätt, en militär invasion (Fredens källa) i områden i Syrien som kontrolleras av Syriens demokratiska styrkor (SDF). Detta har resulterat i ett stort antal civila och militära dödsoffer på ömse sidor om gränsen och, enligt FN-källor, minst 300 000 fördrivna personer, varav 70 000 barn. FN:s säkerhetsråd har ännu inte vidtagit några åtgärder med anledning av krisen trots EU:s enighet. |
| --- | --- |

A.

Efter det att Förenta staternas president, Donald Trump, beslutat att dra tillbaka de amerikanska trupperna från nordöstra Syrien inledde Turkiet den 9 oktober 2019, i strid med internationell rätt, en militär invasion (Fredens källa) i områden i Syrien som kontrolleras av Syriens demokratiska styrkor (SDF). Detta har resulterat i ett stort antal civila och militära dödsoffer på ömse sidor om gränsen och, enligt FN-källor, minst 300 000 fördrivna personer, varav 70 000 barn. FN:s säkerhetsråd har ännu inte vidtagit några åtgärder med anledning av krisen trots EU:s enighet.

| B. | USA och Turkiet tillkännagav den 18 oktober 2019 en omedelbar, fem dagar lång vapenvila i en av Syriens gränsregioner. Denna överenskommelse är tillfällig med tanke på att Turkiet inte gått med på att dra tillbaka sina styrkor från nordöstra Syrien. Hur pass vapenvilan har genomförts är fortfarande oklart. Ett möte mellan president Erdoğan och president Putin ägde rum den 22 oktober 2019. |
| --- | --- |

B.

USA och Turkiet tillkännagav den 18 oktober 2019 en omedelbar, fem dagar lång vapenvila i en av Syriens gränsregioner. Denna överenskommelse är tillfällig med tanke på att Turkiet inte gått med på att dra tillbaka sina styrkor från nordöstra Syrien. Hur pass vapenvilan har genomförts är fortfarande oklart. Ett möte mellan president Erdoğan och president Putin ägde rum den 22 oktober 2019.

| C. | Rådet har fördömt den turkiska operationen och utfäst sig att vidta inledande åtgärder avseende försäljningen av vapen till Turkiet. Ett antal EU-medlemsstater har redan formellt suspenderat försäljningen av vapen till Turkiet i enlighet med bestämmelserna i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (3). |
| --- | --- |

C.

Rådet har fördömt den turkiska operationen och utfäst sig att vidta inledande åtgärder avseende försäljningen av vapen till Turkiet. Ett antal EU-medlemsstater har redan formellt suspenderat försäljningen av vapen till Turkiet i enlighet med bestämmelserna i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (3).

| D. | Rådet har med hänsyn till situationen i Syrien infört en rad restriktiva åtgärder inte bara mot personer som gjort sig skyldiga till repressiva åtgärder mot civilbefolkningen i Syrien, utan även mot personer och enheter som har samröre med dem. USA har infört sanktioner mot turkiska ministerier och högre statliga tjänstemän som svar på landets militära offensiv i norra Syrien. |
| --- | --- |

D.

Rådet har med hänsyn till situationen i Syrien infört en rad restriktiva åtgärder inte bara mot personer som gjort sig skyldiga till repressiva åtgärder mot civilbefolkningen i Syrien, utan även mot personer och enheter som har samröre med dem. USA har infört sanktioner mot turkiska ministerier och högre statliga tjänstemän som svar på landets militära offensiv i norra Syrien.

| E. | Denna ensidiga turkiska militära operation saknar rättslig grund och förvärrar bara den åtta år långa konflikten i Syrien. Konsekvenserna av operationen skadar på ett allvarligt sätt de ansträngningar som gjorts av den globala koalitionen mot Daish, där SDF-styrkorna för närvarande ännu spelar en avgörande roll genom att bekämpa fortfarande aktiva IS-stridande. |
| --- | --- |

E.

Denna ensidiga turkiska militära operation saknar rättslig grund och förvärrar bara den åtta år långa konflikten i Syrien. Konsekvenserna av operationen skadar på ett allvarligt sätt de ansträngningar som gjorts av den globala koalitionen mot Daish, där SDF-styrkorna för närvarande ännu spelar en avgörande roll genom att bekämpa fortfarande aktiva IS-stridande.

| F. | EU:s officiella ståndpunkt är att stå fast vid den syriska statens enhet, suveränitet och territoriella integritet. Dessa mål kan garanteras endast genom en genuin politisk övergång i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2254 och Genèvekommunikén från 2012, som framförhandlades av de syriska parterna inom ramen för den FN-ledda Genèveprocessen. Under FN:s ledning nådde Arabrepubliken Syriens regering och den syriska förhandlingskommissionen en överenskommelse om att tillsätta en trovärdig, balanserad och inkluderande konstitutionell kommitté som skulle underlätta en politisk lösning på det syriska kriget. Denna kommitté riskerar nu att hindras från att mötas på grund av Turkiets ensidiga militära åtgärd. |
| --- | --- |

F.

EU:s officiella ståndpunkt är att stå fast vid den syriska statens enhet, suveränitet och territoriella integritet. Dessa mål kan garanteras endast genom en genuin politisk övergång i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2254 och Genèvekommunikén från 2012, som framförhandlades av de syriska parterna inom ramen för den FN-ledda Genèveprocessen. Under FN:s ledning nådde Arabrepubliken Syriens regering och den syriska förhandlingskommissionen en överenskommelse om att tillsätta en trovärdig, balanserad och inkluderande konstitutionell kommitté som skulle underlätta en politisk lösning på det syriska kriget. Denna kommitté riskerar nu att hindras från att mötas på grund av Turkiets ensidiga militära åtgärd.

| G. | Det förekommer uttryckliga rapporter om mord, hot, misshandel, kidnappning, plundring och konfiskering av civila hus från turkiskunderstödda väpnade gruppers sida, och civila som anklagas för samröre med specifika kurdiska grupper rapporteras ha tvingats bort från sina hem eller gripits vid kontrollställen av medlemmar i nämnda grupper. Enligt FN förekommer det rapporter om summariska avrättningar som utförs av stridande tillhörande den väpnade gruppen Ahrar al-Sharqiya, som är allierad med Turkiet. Enligt rapporter torterades och avrättades en välkänd kvinnlig kurdisk politiker, Hevrin Khalaf, av stridande tillhörande Ahrar al-Sharqiya. |
| --- | --- |

G.

Det förekommer uttryckliga rapporter om mord, hot, misshandel, kidnappning, plundring och konfiskering av civila hus från turkiskunderstödda väpnade gruppers sida, och civila som anklagas för samröre med specifika kurdiska grupper rapporteras ha tvingats bort från sina hem eller gripits vid kontrollställen av medlemmar i nämnda grupper. Enligt FN förekommer det rapporter om summariska avrättningar som utförs av stridande tillhörande den väpnade gruppen Ahrar al-Sharqiya, som är allierad med Turkiet. Enligt rapporter torterades och avrättades en välkänd kvinnlig kurdisk politiker, Hevrin Khalaf, av stridande tillhörande Ahrar al-Sharqiya.

| H. | Efter de amerikanska truppernas tillbakadragande gick Bashar al-Assads trupper den 14 oktober 2019 in i ett antal städer i nordöstra Syrien för första gången på sju år efter det att de kurdiska styrkorna ställt sig bakom en uppgörelse framförhandlad med Ryssland som medlare i ett försök att undvika en turkisk attack. De exakta detaljerna i uppgörelsen mellan Damaskus och kurderna är fortfarande oklara. Enligt ännu obekräftade uppgifter patrullerar ryska styrkor frontlinjerna mellan den turkiska och den syriska armén för att hålla dem åtskilda. |
| --- | --- |

H.

Efter de amerikanska truppernas tillbakadragande gick Bashar al-Assads trupper den 14 oktober 2019 in i ett antal städer i nordöstra Syrien för första gången på sju år efter det att de kurdiska styrkorna ställt sig bakom en uppgörelse framförhandlad med Ryssland som medlare i ett försök att undvika en turkisk attack. De exakta detaljerna i uppgörelsen mellan Damaskus och kurderna är fortfarande oklara. Enligt ännu obekräftade uppgifter patrullerar ryska styrkor frontlinjerna mellan den turkiska och den syriska armén för att hålla dem åtskilda.

| I. | Turkiskunderstödda styrkor påstås ha använt ammunition laddad med vit fosfor. Bilder och videoklipp från sjukhusen i Tal Tamr och al-Hasakah visar barn med svåra kemiska brännskador. Turkiet har tillbakavisat anklagelserna. SDF har bett internationella organisationer att skicka experter för att undersöka frågan. FN:s inspektörer av kemiska vapen har meddelat att de börjat samla in information efter dessa anklagelser. |
| --- | --- |

I.

Turkiskunderstödda styrkor påstås ha använt ammunition laddad med vit fosfor. Bilder och videoklipp från sjukhusen i Tal Tamr och al-Hasakah visar barn med svåra kemiska brännskador. Turkiet har tillbakavisat anklagelserna. SDF har bett internationella organisationer att skicka experter för att undersöka frågan. FN:s inspektörer av kemiska vapen har meddelat att de börjat samla in information efter dessa anklagelser.

| J. | De kränkningar som Assadregimen och dess allierade, IS/Daish samt andra terroristgrupper gjort sig skyldiga till under den syriska konflikten inbegriper angrepp med kemiska vapen, attacker mot civila, utomrättsliga avrättningar, tortyr och misshandel, påtvingade försvinnanden, massarresteringar och godtyckliga gripanden, kollektiva bestraffningar, attacker mot sjukvårdspersonal och berövande av mat, vatten och medicinsk hjälp. Dessa brott utgör krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord och har hittills gått ostraffade. |
| --- | --- |

J.

De kränkningar som Assadregimen och dess allierade, IS/Daish samt andra terroristgrupper gjort sig skyldiga till under den syriska konflikten inbegriper angrepp med kemiska vapen, attacker mot civila, utomrättsliga avrättningar, tortyr och misshandel, påtvingade försvinnanden, massarresteringar och godtyckliga gripanden, kollektiva bestraffningar, attacker mot sjukvårdspersonal och berövande av mat, vatten och medicinsk hjälp. Dessa brott utgör krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord och har hittills gått ostraffade.

| K. | Hundratals påstådda medlemmar i Daish, vissa av dem EU-medborgare, uppges – tillsammans med sina familjer – ha flytt från fångenskapen hos SDF mitt under den turkiska offensiven. De måste hindras från att återgå till att strida och sprida terror, som en främsta prioritering för säkerheten i regionen och EU. SDF säger sig hålla runt 10 000 stridande från Islamiska staten fångna. Det stora flertalet av de tusentals europeiska barnen till stridande från Islamiska staten befinner sig för närvarande i tre olika läger i nordöstra Syrien, närmare bestämt Al Hol, Roj och Ein Issa, som alla har drabbats hårt av den turkiska offensiven. |
| --- | --- |

K.

Hundratals påstådda medlemmar i Daish, vissa av dem EU-medborgare, uppges – tillsammans med sina familjer – ha flytt från fångenskapen hos SDF mitt under den turkiska offensiven. De måste hindras från att återgå till att strida och sprida terror, som en främsta prioritering för säkerheten i regionen och EU. SDF säger sig hålla runt 10 000 stridande från Islamiska staten fångna. Det stora flertalet av de tusentals europeiska barnen till stridande från Islamiska staten befinner sig för närvarande i tre olika läger i nordöstra Syrien, närmare bestämt Al Hol, Roj och Ein Issa, som alla har drabbats hårt av den turkiska offensiven.

| L. | Inrättandet av säkra zoner i Syrien väcker allvarliga frågor om säkerheten för människor som fördrivits till följd av konflikten och för dem som kan komma att omplaceras från Turkiet. Tvångsförflyttning av människor, även för att åstadkomma demografiska förändringar, utgör uppenbara brott mot internationell humanitär rätt och brott mot mänskligheten och kan i slutändan också leda till demografiska och etniska förändringar. Säkra zoner i samband med militära konflikter blir ofta ”krigszoner” för civilbefolkningen. |
| --- | --- |

L.

Inrättandet av säkra zoner i Syrien väcker allvarliga frågor om säkerheten för människor som fördrivits till följd av konflikten och för dem som kan komma att omplaceras från Turkiet. Tvångsförflyttning av människor, även för att åstadkomma demografiska förändringar, utgör uppenbara brott mot internationell humanitär rätt och brott mot mänskligheten och kan i slutändan också leda till demografiska och etniska förändringar. Säkra zoner i samband med militära konflikter blir ofta ”krigszoner” för civilbefolkningen.

| M. | Från flera provinser kommer det trovärdiga rapporter om att de turkiska myndigheterna godtyckligt hållit kvar och tvingat tillbaka mängder av syrier till nordöstra Syrien sedan juli 2019 i strid med Turkiets internationella åtagande att inte skicka tillbaka någon till en plats där personen löper reell risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan misshandel eller riskerar livet. |
| --- | --- |

M.

Från flera provinser kommer det trovärdiga rapporter om att de turkiska myndigheterna godtyckligt hållit kvar och tvingat tillbaka mängder av syrier till nordöstra Syrien sedan juli 2019 i strid med Turkiets internationella åtagande att inte skicka tillbaka någon till en plats där personen löper reell risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan misshandel eller riskerar livet.

| N. | Sedan den militära insatsen inleddes har de turkiska myndigheterna slagit hårt mot alla som kritiserar den militära operationen genom att använda turkiska lagar mot terrorism. De turkiska myndigheterna har inlett utredningar av mer än 500 konton på sociala medier som de anklagar för att sprida ”terroristpropaganda”. Enligt Turkiets inrikesminister har 121 personer redan gripits för sina inlägg på sociala medier där de ifrågasätter operationen. Sedan operationen inleddes har över 150 medlemmar av Folkets demokratiska parti (HDP) gripits. |
| --- | --- |

N.

Sedan den militära insatsen inleddes har de turkiska myndigheterna slagit hårt mot alla som kritiserar den militära operationen genom att använda turkiska lagar mot terrorism. De turkiska myndigheterna har inlett utredningar av mer än 500 konton på sociala medier som de anklagar för att sprida ”terroristpropaganda”. Enligt Turkiets inrikesminister har 121 personer redan gripits för sina inlägg på sociala medier där de ifrågasätter operationen. Sedan operationen inleddes har över 150 medlemmar av Folkets demokratiska parti (HDP) gripits.

| O. | De flesta internationella biståndsorganisationer har tvingats avbryta sin verksamhet och evakuera internationell personal till följd av oro för säkerheten. Att orsaka hinder för säkert, obehindrat och varaktigt tillhandahållande av humanitärt bistånd, evakueringar och sjukvård utgör också en kränkning av internationell humanitär rätt och av ett antal resolutioner från FN:s säkerhetsråd. FN och dess partner fortsätter att leverera humanitära förnödenheter till tiotusentals människor som fördrivits på grund av våldet. |
| --- | --- |

O.

De flesta internationella biståndsorganisationer har tvingats avbryta sin verksamhet och evakuera internationell personal till följd av oro för säkerheten. Att orsaka hinder för säkert, obehindrat och varaktigt tillhandahållande av humanitärt bistånd, evakueringar och sjukvård utgör också en kränkning av internationell humanitär rätt och av ett antal resolutioner från FN:s säkerhetsråd. FN och dess partner fortsätter att leverera humanitära förnödenheter till tiotusentals människor som fördrivits på grund av våldet.

| P. | Världssamfundet och enskilda stater ansvarar för att ställa dem till svars som gjort sig skyldiga till brott mot internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt under konflikten i Syrien, bland annat genom att tillämpa principen om universell jurisdiktion samt nationell lagstiftning. Detta kan göras antingen vid befintliga nationella och internationella domstolar eller vid särskilda internationella brottmålstribunaler som ännu inte har inrättats. |
| --- | --- |

P.

Världssamfundet och enskilda stater ansvarar för att ställa dem till svars som gjort sig skyldiga till brott mot internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt under konflikten i Syrien, bland annat genom att tillämpa principen om universell jurisdiktion samt nationell lagstiftning. Detta kan göras antingen vid befintliga nationella och internationella domstolar eller vid särskilda internationella brottmålstribunaler som ännu inte har inrättats.

| Q. | Tullunionen mellan Turkiet och EU trädde i kraft 1995 och har förblivit oförändrad sedan dess. Till följd av det har värdet av den bilaterala handeln mer än fyrdubblats. 2018 var Turkiet fortfarande EU:s femte största handelspartner sammanlagt, samtidigt som EU är den överlägset viktigaste handelspartnern för Turkiet och även dess huvudsakliga källa till utländska direktinvesteringar. Initiativet att modernisera tullunionen suspenderades av EU 2018 på grund av den oroväckande politiska utvecklingen i Turkiet. |
| --- | --- |

Q.

Tullunionen mellan Turkiet och EU trädde i kraft 1995 och har förblivit oförändrad sedan dess. Till följd av det har värdet av den bilaterala handeln mer än fyrdubblats. 2018 var Turkiet fortfarande EU:s femte största handelspartner sammanlagt, samtidigt som EU är den överlägset viktigaste handelspartnern för Turkiet och även dess huvudsakliga källa till utländska direktinvesteringar. Initiativet att modernisera tullunionen suspenderades av EU 2018 på grund av den oroväckande politiska utvecklingen i Turkiet.

| R. | Turkiet är alltjämt en nyckelpartner för EU, en Natomedlem och en viktig aktör i den syriska krisen och i regionen. Enligt artikel 1 i Natofördraget ska dess parter åta sig att lösa alla internationella tvister som de är inblandade i på ett fredligt sätt som inte äventyrar den internationella freden, säkerheten och rättvisan och i sina internationella förbindelser avstå från att hota med eller bruka våld på ett sätt som är oförenligt med FN:s syften. |
| --- | --- |

R.

Turkiet är alltjämt en nyckelpartner för EU, en Natomedlem och en viktig aktör i den syriska krisen och i regionen. Enligt artikel 1 i Natofördraget ska dess parter åta sig att lösa alla internationella tvister som de är inblandade i på ett fredligt sätt som inte äventyrar den internationella freden, säkerheten och rättvisan och i sina internationella förbindelser avstå från att hota med eller bruka våld på ett sätt som är oförenligt med FN:s syften.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt Turkiets ensidiga militära insats i nordöstra Syrien, som utgör en allvarlig kränkning av internationell rätt, undergräver stabiliteten och säkerheten i hela regionen, orsakar ytterligare lidande för en redan svårt krigsdrabbad befolkning, ger upphov till massfördrivning av civila och kan bidra till en återkomst för Daish – som alltjämt är ett säkerhetshot för Syrien, Turkiet, regionen i stort och EU men även globalt – samt hindrar tillgången till humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Turkiet att omedelbart och slutgiltigt avbryta sin militära operation i nordöstra Syrien och dra tillbaka alla sina styrkor från syriskt territorium. Parlamentet betonar att den militära operationen inte kommer att lösa landets underliggande säkerhetsproblem. Parlamentet kräver full respekt för humanitär rätt, inbegripet skydd av civilbefolkningen, samt att lokala och internationella humanitära organisationer ska beviljas obehindrat tillträde. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med den kurdiska befolkningen och alla andra invånare i regionen. Parlamentet understryker det viktiga bidrag som Syriens demokratiska styrkor (SDF), särskilt kvinnorna, stått för som allierad i kampen mot Daish och i dess sätt att lyfta fram betydelsen av frihet och medborgerliga rättigheter i utvecklingen av det sociala, politiska och kulturella livet i den kurdiskdominerade delen av Syrien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att upprätthålla EU:s ståndpunkt gentemot de turkiska myndigheterna och lägga grunden för ett kraftfullt och omfattande svar från EU på denna kris. Parlamentet uppmanar henne eftertryckligen att inleda en dialog med de turkiska myndigheterna i syfte att möjliggöra en snabb nedtrappning av situationen och finna en hållbar lösning på krisen. Parlamentet understryker att EU bör överväga alla tillgängliga möjligheter i samarbetet med sina internationella partner, inom ramen för FN. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar den amerikansk-turkiska överenskommelsen av den 17 oktober 2019 om tillfällig vapenvila. Parlamentet uttrycker emellertid oro över att dess bestämmelser legitimerar den turkiska ockupationen av den ”säkra zonen” i nordöstra Syrien. Parlamentet uttrycker vidare djup oro över att uppgörelsen kräver inte bara en fördrivning av grupper ur lokalbefolkningen såsom kurder, yazidier och assyrier samt turkmenska, armeniska, arabiska och andra minoriteter, utan även en omplacering till områden med arabisk majoritet, vilket skulle skapa nya spänningar och säkerhetshot för civilbefolkningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att den syriska konflikten bör få en global politisk lösning baserad på ett erkännande av den syriska statens enhet, suveränitet och territoriella integritet med full respekt för rättigheterna för alla etniska och religiösa delar av det syriska samhället inom ramen för FN:s säkerhetsråds resolution 2254 och Genèvekommunikén från 2012, som framförhandlades av de syriska parterna inom ramen för den FN-ledda Genèveprocessen och lägger grunden för en genuin politisk övergång. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang tillsättningen av den konstitutionella kommittén och insatserna av Geir O. Pedersen, FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för Syrien, som bör tillhandahålla en trovärdig, balanserad och inkluderande grundval för en politisk process bland syrierna som är fri från yttre inblandning. Parlamentet efterlyser medverkan fullt ut för alla berörda aktörer från nordöstra Syrien i denna process. Parlamentet påminner om att en militär lösning på konflikten inte är hållbar och uppmanar samtliga parter att fullt ut följa FN:s säkerhetsråds resolutioner, i vilka det krävs att fientligheterna omedelbart upphör, att alla belägringar hävs, att ett fullständigt och obehindrat humanitärt tillträde garanteras i hela landet och att biståndsarbetare skyddas av samtliga parter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att åter vända sig till FN:s säkerhetsråd för antagande av en resolution som gör det möjligt för rådet att agera målinriktat, i slutändan i syfte att uppnå en FN-ledd säkerhetszon i norra Syrien till förmån för de människor som lever där. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar hur allvarliga konsekvenser ytterligare upptrappning och destabilisering i regionen får såväl för regionen i fråga som för EU, med ökande säkerhetsrisker, humanitära kriser och migrationsflöden. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbereda EU i alla dess aspekter för att på bästa sätt reagera på alla situationer som kan uppstå samt informera Europaparlamentet om eventuella konsekvenser av ytterligare upptrappning och destabilisering i regionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att rådet (utrikes frågor) den 14 oktober 2019 inte kunde enas om ett vapenembargo mot Turkiet för hela EU. Parlamentet välkomnar icke desto mindre flera EU-medlemsstaters beslut att stoppa licensiering av vapenexport till Turkiet, men uppmanar dem eftertryckligen att säkerställa att även överföringar som redan har beviljats tillstånd stoppas, liksom icke levererade överföringar. Parlamentet upprepar i synnerhet att samtliga medlemsstater strikt måste tillämpa de regler som fastställs i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om vapenexport, inklusive den fasta tillämpningen av kriterium fyra för regional stabilitet. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att – så länge den turkiska militära operationen och närvaron i Syrien fortsätter – inleda ett initiativ som syftar till att för hela EU införa ett omfattande vapenembargo mot Turkiet, även med avseende på varor och teknik med dubbla användningsområden, med tanke på de allvarliga anklagelserna om brott mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att införa en uppsättning riktade sanktioner och viseringsförbud mot de turkiska tjänstemän som är ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna under den nuvarande militära insatsen tillsammans med ett liknande förslag för de turkiska tjänstemän som ansvarar för de interna åtgärder som syftar till att slå ned på de grundläggande rättigheterna. Parlamentet vädjar till samtliga medlemsstater att se till att rådets beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (4) följs fullt ut, framför allt i fråga om frysning av tillgångar som innehas av personer som finns förtecknade däri samt inreserestriktioner för personer som gynnas av eller stöder regimen i Syrien. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet avvisar bestämt Turkiets planer på att inrätta en så kallad säker zon längs gränsen i nordöstra Syrien. Parlamentet betonar att en tvångsförflyttning av syriska flyktingar eller internflyktingar till detta område skulle utgöra en allvarlig kränkning av konventionell internationell flyktingrätt, internationell humanitär rätt och principen om ”non-refoulement”. Parlamentet erinrar om att ett återvändande för flyktingarna måste vara säkert, frivilligt och värdigt och att de nuvarande omständigheterna gör att sådana förflyttningar ovillkorligen måste förhindras. Parlamentet insisterar på att inget stabiliserings- eller utvecklingsbistånd från EU bör lämnas till dessa områden. Parlamentet betonar att etniska och religiösa grupper i Syrien har rätt att fortsätta att leva i eller återvända till sina historiska och traditionella hemländer i värdighet och säkerhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga att anta lämpliga och riktade ekonomiska åtgärder mot Turkiet som inte får påverka det civila samhället eller personer som redan drabbats hårt av landets ekonomiska kris, situationen för syriska flyktingar eller turkiska studenters fortsatta deltagande i europeiska utbytesprogram såsom Erasmus+. Parlamentet uppmanar rådet att som ett avskräckande exempel för att förhindra en ytterligare upptrappning i nordöstra Syrien överväga att suspendera handelsförmånerna i avtalet om jordbruksprodukter och som en sista utväg suspendera tullunionen mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att det arbetat proaktivt för att minska IPA II-finansieringen (instrument för stöd inför anslutningen) under de senaste åren till följd av problem med bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, och konstaterar att de åtgärder som de turkiska myndigheterna nyligen vidtagit strider mot europeiska värderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att inga EU-medel används för att finansiera de pågående militära operationerna eller för att underlätta påtvingat återvändande för syriska flyktingar till den så kallade säkra zonen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är utomordentligt oroat över uppgifterna om att turkiska styrkor och/eller deras ombud ska ha använt vit fosfor mot civila, vilket är förbjudet enligt internationell rätt. Parlamentet stöder helhjärtat arbetet i Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), som börjat utreda den eventuella användningen av vit fosfor. Parlamentet begär att de ansvariga ska ställas till svars. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att säkerställa ansvarsutkrävande för de grymheter som begåtts av dess proxymiliser, inbegripet mordet på Hevrin Khalaf och andra summariska avrättningar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att bistå med stöd i processen med att dokumentera alla kränkningar i nordöstra Syrien och insistera på att de utreds grundligt och opartiskt samt att förövarna åtalas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är utomordentligt oroat över rapporterna om att hundratals IS-fångar, däribland många utländska stridande, lyckats fly från läger i norra Syrien mitt under den turkiska offensiven. Detta ökar risken för att IS åter vaknar till liv. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att förbereda beredskapsplaner för säkerhetshot som kan uppstå om utländska IS-stridande skulle komma tillbaka och att i överensstämmelse med internationella normer väcka åtal för de grymheter som begåtts av dessa personer. Parlamentet uppmanar nationella underrättelsetjänster och säkerhetstjänster att öka vaksamheten när det gäller utländska stridandes och deras familjers eventuella återvändande. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är bekymrat över den dramatiska situationen och omständigheterna för europeiska barn till stridande från Islamiska staten i norra Syrien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma dessa barns situation och behov för att se till att deras grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha principen om barnets bästa som främsta prioritering i alla beslut som rör barn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för de insatser som görs av den globala koalitionen mot Daish, som Turkiet är partner till. Parlamentet understryker att koalitionen och de syriska partnerstyrkorna har gjort betydande framsteg i kampen mot Daish i Syrien, men uttrycker samtidigt sin oro över att Turkiets ensidiga militära åtgärd undergräver dessa framsteg. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande om fortlöpande humanitärt bistånd till Syriens grannar, särskilt Jordanien, Libanon, Turkiet, Irak och Egypten, som fortsätter att hysa miljontals flyktingar. Parlamentet anser det oacceptabelt att Turkiets president, Recep Tayyip Erdoğan, använder flyktingar som vapen och som ett sätt att bedriva utpressning mot EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att engagera sig mycket mer i ansvarsfördelningen för att syriska krigsflyktingar ska kunna finna skydd bortom den omedelbara grannregionen genom vidarebosättning. Parlamentet betonar att principen om ”non-refoulement” måste respekteras fullt ut. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att bistå med extra finansiering till Kurdistans regionala regering i Irak för att den ska klara tillströmningen av flyktingar från Syrien. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet tillstår att Turkiet har legitima säkerhetsproblem men framhåller att dessa bör hanteras på politisk och diplomatisk väg, inte genom militära åtgärder, i enlighet med internationell rätt, däribland humanitär rätt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN, Turkiet, medlemmarna i den internationella stödgruppen för Syrien samt alla parter i konflikten, och att även se till att denna text översätts till arabiska och turkiska. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0215.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0200.

(3)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(4)  Rådets beslut 2013/255/Gusp av den 31 maj 2013 om restriktiva åtgärder mot Syrien (EUT L 147, 1.6.2013, s. 14).

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/86

---

P9_TA(2019)0050

Inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (2019/2883(RSP))

(2021/C 202/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, där man godkände de slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen som rådet antog den 26 juni 2018, vilket tydligt banade väg för inledandet av anslutningsförhandlingar i juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, där man godkände de slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen som rådet antog den 26 juni 2018, vilket tydligt banade väg för inledandet av anslutningsförhandlingar i juni 2019,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juni 2019, där rådet beslutade att senast i oktober 2019 återkomma till kommissionens rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juni 2019, där rådet beslutade att senast i oktober 2019 återkomma till kommissionens rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 och 18 oktober 2019, där man beslutade att återkomma till frågan om utvidgningen före toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan i Zagreb i maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 och 18 oktober 2019, där man beslutade att återkomma till frågan om utvidgningen före toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan i Zagreb i maj 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2019 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar Albania 2019 Report (SWD(2019)0215) och North Macedonia 2019 Report (SWD(2019)0218), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2019 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar Albania 2019 Report (SWD(2019)0215) och North Macedonia 2019 Report (SWD(2019)0218),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, särskilt resolutionerna av den 15 februari 2017 (1) och den 29 november 2018 (2) om kommissionens rapporter från 2016 respektive 2018 om Albanien, och resolutionerna av den 14 juni 2017 (3) och den 29 november 2018 (4) om kommissionens rapporter från 2016 respektive 2018 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/Nordmakedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, särskilt resolutionerna av den 15 februari 2017 (1) och den 29 november 2018 (2) om kommissionens rapporter från 2016 respektive 2018 om Albanien, och resolutionerna av den 14 juni 2017 (3) och den 29 november 2018 (4) om kommissionens rapporter från 2016 respektive 2018 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/Nordmakedonien,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av Albaniens anslutning till Nato 2009 och av att Nordmakedonien för närvarande är på väg att bli Natos 30:e medlem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Albaniens anslutning till Nato 2009 och av att Nordmakedonien för närvarande är på väg att bli Natos 30:e medlem,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan av den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan av den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna,

| — | med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 3 oktober 2019 från ordförande Tusk, talman Sassoli och ordförande Juncker och kommissionens tillträdande ordförande von der Leyen om inledandet av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 3 oktober 2019 från ordförande Tusk, talman Sassoli och ordförande Juncker och kommissionens tillträdande ordförande von der Leyen om inledandet av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av det slutgiltiga avtalet av den 17 juni 2018 om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, även kallat Prespa-avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutgiltiga avtalet av den 17 juni 2018 om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, även kallat Prespa-avtalet,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 att bevilja Nordmakedonien status som kandidatland för EU-medlemskap och Europeiska rådets beslut av den 26–27 juni 2014 att bevilja Albanien status som kandidatland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 att bevilja Nordmakedonien status som kandidatland för EU-medlemskap och Europeiska rådets beslut av den 26–27 juni 2014 att bevilja Albanien status som kandidatland,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalen mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och de två länderna i fråga, Albanien och Nordmakedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalen mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och de två länderna i fråga, Albanien och Nordmakedonien,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelse (den så kallade Pržino-överenskommelsen) som de fyra största politiska partierna ingick i Skopje den 2 juni och 15 juli 2015, och de fyra partiernas avtal av den 20 juli och 31 augusti 2016 om att genomföra överenskommelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelse (den så kallade Pržino-överenskommelsen) som de fyra största politiska partierna ingick i Skopje den 2 juni och 15 juli 2015, och de fyra partiernas avtal av den 20 juli och 31 augusti 2016 om att genomföra överenskommelsen,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vid sitt möte i Thessaloniki 2003 betonade Europeiska rådet sitt stöd för den framtida integreringen av länderna på västra Balkan i de europeiska strukturerna, och förklarade att deras slutliga medlemskap i unionen är en högt prioriterad fråga för EU och att Balkan kommer att vara en del av ett enat Europa. |
| --- | --- |

A.

Vid sitt möte i Thessaloniki 2003 betonade Europeiska rådet sitt stöd för den framtida integreringen av länderna på västra Balkan i de europeiska strukturerna, och förklarade att deras slutliga medlemskap i unionen är en högt prioriterad fråga för EU och att Balkan kommer att vara en del av ett enat Europa.

| B. | Vid toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2017 bekräftade EU än en gång sitt entydiga stöd för utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

B.

Vid toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2017 bekräftade EU än en gång sitt entydiga stöd för utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan.

| C. | Utsikterna till EU-medlemskap har varit ett viktigt incitament för reformer i länderna på västra Balkan. Utvidgningsprocessen har spelat en utslagsgivande roll för stabiliseringen på västra Balkan, som anses vara en strategiskt viktig region för EU. |
| --- | --- |

C.

Utsikterna till EU-medlemskap har varit ett viktigt incitament för reformer i länderna på västra Balkan. Utvidgningsprocessen har spelat en utslagsgivande roll för stabiliseringen på västra Balkan, som anses vara en strategiskt viktig region för EU.

| D. | Politisk konsensus och brett allmänt stöd för EU-anslutningsprocessen finns i både Nordmakedonien och Albanien. |
| --- | --- |

D.

Politisk konsensus och brett allmänt stöd för EU-anslutningsprocessen finns i både Nordmakedonien och Albanien.

| E. | Regionalt samarbete och goda grannförbindelser är av avgörande betydelse för ländernas framsteg på sin väg mot EU-anslutning. |
| --- | --- |

E.

Regionalt samarbete och goda grannförbindelser är av avgörande betydelse för ländernas framsteg på sin väg mot EU-anslutning.

| F. | Varje kandidatland bedöms individuellt på grundval av egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som bör avgöra tidsplanen för anslutning och tempot i förhandlingarna. |
| --- | --- |

F.

Varje kandidatland bedöms individuellt på grundval av egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som bör avgöra tidsplanen för anslutning och tempot i förhandlingarna.

| G. | Albanien lämnade in en ansökan om EU-medlemskap 2009 och landet fick status som kandidatland 2014. Kommissionen rekommenderade 2016 att anslutningsförhandlingar skulle inledas med Albanien. Nordmakedonien lämnade in en ansökan om EU-medlemskap 2004 och landet fick status som kandidatland 2005. Kommissionen har sedan 2009 upprepade gånger rekommenderat att formella anslutningsförhandlingar inleds med Nordmakedonien. |
| --- | --- |

G.

Albanien lämnade in en ansökan om EU-medlemskap 2009 och landet fick status som kandidatland 2014. Kommissionen rekommenderade 2016 att anslutningsförhandlingar skulle inledas med Albanien. Nordmakedonien lämnade in en ansökan om EU-medlemskap 2004 och landet fick status som kandidatland 2005. Kommissionen har sedan 2009 upprepade gånger rekommenderat att formella anslutningsförhandlingar inleds med Nordmakedonien.

| H. | Detta är tredje gången som Europeiska rådet har visat sig oförmöget att fatta ett positivt utvidgningsbeslut efter Europeiska rådets möten i juni 2018 och 2019. Europeiska rådet drog slutsatsen att utvidgningsfrågan ska återupptas före toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan i Zagreb i maj 2020. |
| --- | --- |

H.

Detta är tredje gången som Europeiska rådet har visat sig oförmöget att fatta ett positivt utvidgningsbeslut efter Europeiska rådets möten i juni 2018 och 2019. Europeiska rådet drog slutsatsen att utvidgningsfrågan ska återupptas före toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan i Zagreb i maj 2020.

| I. | I augusti undertecknade Nordmakedonien, med sitt tidigare namn, det så kallade vänskapsfördraget med Bulgarien, vilket innebar slutpunkten för de bilaterala motsättningarna mellan de bägge länderna och förde dem närmare genom ett EU-inriktat partnerskap. Detta följdes av Prespa-avtalet med Grekland. |
| --- | --- |

I.

I augusti undertecknade Nordmakedonien, med sitt tidigare namn, det så kallade vänskapsfördraget med Bulgarien, vilket innebar slutpunkten för de bilaterala motsättningarna mellan de bägge länderna och förde dem närmare genom ett EU-inriktat partnerskap. Detta följdes av Prespa-avtalet med Grekland.

| J. | Albanien har gjort goda framsteg med reformen av rättsväsendet, som syftar dels till att öka landets rättsliga institutioners oberoende, ansvarsskyldighet, professionalism och effektivitet, dels till att förbättra människors förtroende för rättsliga organ. Dessa reformer måste anses som de mest genomgripande insatser som gjorts på detta område, också jämfört med vad alla andra länder i området kommer att nödgas göra på sin väg i riktning mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

J.

Albanien har gjort goda framsteg med reformen av rättsväsendet, som syftar dels till att öka landets rättsliga institutioners oberoende, ansvarsskyldighet, professionalism och effektivitet, dels till att förbättra människors förtroende för rättsliga organ. Dessa reformer måste anses som de mest genomgripande insatser som gjorts på detta område, också jämfört med vad alla andra länder i området kommer att nödgas göra på sin väg i riktning mot EU-medlemskap.

| K. | Extra val utlystes i Nordmakedonien som ett svar på uppskjutandet av beslutet om att inleda förhandlingar med landet. |
| --- | --- |

K.

Extra val utlystes i Nordmakedonien som ett svar på uppskjutandet av beslutet om att inleda förhandlingar med landet.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa besvikelse över att EU, till följd av att Frankrike, Danmark och Nederländerna ridit spärr mot det, inte kunnat nå en överenskommelse om att inleda anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, eftersom båda länderna gjort avsevärda ansträngningar och uppfyller EU:s krav för att inleda anslutningsförhandlingar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet berömmer Nordmakedonien för dess historiska och tillfredsställande lösning av svåra och olösta bilaterala frågor och dess främjande av goda grannförbindelser, framför allt genom Prespa-avtalet med Grekland och fördraget om vänskap, god grannsämja och samarbete med Bulgarien. Parlamentet uppmanar rådet att beakta dels de positiva budskap som utgår från avtalet och fördraget, dels vilka återverkningar rådets beslut får på den politiska stabiliteten, det regionala samarbetet och den fredliga samexistensen, och berömmer ytterligare republiken Nordmakedonien för dess bidrag till freden på Balkan och för att landet statuerat ett lysande exempel på hur man kan finna fredliga lösningar på långvariga tvister. Parlamentet uppmanar till fortsatta Jean Monnet-dialoger Nordmakedoniens lagstiftande församling eftersom de är ett viktigt stödinstrument. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar dels att Albanien har visat beslutsamhet när det gäller att komma vidare med EU:s reformagenda och har uppnått konkreta och bestående resultat, dels reformerna av landets rättsväsende. Parlamentet ställer sig helt bakom kommissionens rekommendation om Albanien som ett erkännande av de uppmuntrande reformsträvandena. Parlamentet menar att ett snabbt inledande av genomgången av regelverket och anslutningssamtalen kommer att understödja och fördjupa reformtakten. Parlamentet anser att inledandet av förhandlingar vore en kraftig katalysator till att reformer genomförs och de demokratiska institutionerna befästs, varjämte det skulle bidra till bättre kontroll från EU:s sida, ökad ansvarsskyldighet och fullständig respekt för minoriteternas rättigheter i både Albanien och Nordmakedonien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att avsaknaden av ett sådant beslut är ett strategiskt misstag och har en negativ inverkan på EU:s trovärdighet, med hänsyn till att integreringen av länder som kvalificerar för medlemskap hjälper EU att upprätthålla sin internationella roll och skydda sina intressen, samtidigt som framstegen på vägen mot en anslutning till EU även har en omvälvande effekt på kandidatländerna själva. Parlamentet konstaterar dessutom att EU:s utvidgningspolitik har varit det mest effektiva utrikespolitiska instrumentet i unionen och att en fortsatt nedmontering av det kan leda till en alltmer instabil situation i EU:s omedelbara grannskap. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att en eventuell reform av utvidgningsprocessen inte bör hindra de länder som redan uppfyllt kraven för att inleda anslutningsförhandlingar, och noterar vidare att kandidatländerna måste bedömas på grundval av sina egna meriter på grundval av objektiva kriterier som inte rör inrikespolitik i enskilda medlemsstater, och att det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om den förnyade konsensus om utvidgning som godkändes av Europeiska rådet i december 2006 och som därefter fick stöd i Europeiska rådets slutsatser i juni 2016. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att EU:s underlåtenhet att inleda anslutningsförhandlingar har lett till att extra val utlysts i Nordmakedonien, vilket resulterat i en förlust av trovärdighet för dem som gått med på kompromisser. Parlamentet anser detta som ett negativt budskap till potentiella kandidatländer när det gäller goda grannförbindelser. Parlamentet noterar med oro att detta skulle kunna göra det möjligt för andra utländska aktörer, vars verksamhet kanske inte ligger i linje med EU:s värden och intressen, att inleda ett djupare samarbete med både Nordmakedonien och Albanien. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet lovordar slutsatserna från sammanträdet för Nordmakedoniens ledare den 20 oktober 2019, där man än en gång bekräftat landets uppslutning bakom EU-anslutningsprocessen och betonar att det inte finns något alternativ för Nordmakedonien. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att detta beslut sänder en varningssignal till andra kandidatländer och potentiella kandidatländer på västra Balkan och skapar utrymme för andra påverkningsmöjligheter, och att det kunde bromsa upp arbetet med att genomföra proeuropeiska reformer i andra anslutningsländer eller rentav få detta arbete att totalt avstanna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att de unga i regionen har stora förväntningar när det gäller en EU-anslutning och anser att en framtid utan några tydliga EU-utsikter skulle kunna leda till migration från regionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att detta beslut urholkar de insatser som gjorts av Europaparlamentet i samband med utvidgningen och i strategin för västra Balkan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna inte kunnat fatta ett enhälligt beslut om att inleda förhandlingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa ansvar gentemot Albanien och Nordmakedonien och, vid sitt nästa möte, enhälligt tillstyrka att förhandlingar inleds, mot bakgrund av vilka konsekvenser det kan få om ingenting görs. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att den tillträdande kommissionen omedelbart bör utvärdera utvidgningspolitiken, med beaktande av effekterna av rådets nyligen fattade beslut, samtidigt som man betonar utvidgningens fördelar för både kandidatländerna och EU:s medlemsstater. Parlamentet anser vidare att kommissionen med detta som förebild bör ompröva och ändra sin strategi för västra Balkan från februari 2018. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att varje europeisk stat enligt artikel 49 i EU-fördraget kan ansöka om medlemskap i Europeiska unionen, förutsatt att landet ansluter sig till Köpenhamnskriterierna och demokratins principer, respekterar grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och minoriteternas rättigheter samt upprätthåller rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar parlamentet att ytterligare stärka sina åtgärder för demokratistöd (Jean Monnet-dialoger och kapacitetsuppbyggnad) i regionen för att se till att parlamenten spelar sin roll fullt ut som drivkrafter för demokratisk reform och att de uppfyller de europeiska ambitionerna hos regionens medborgare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar parlamentet, i detta avseende, och som svar på dödläget i Europeiska rådet, att sammankalla en regional parlamentarisk dialog med ledningen för parlamenten på västra Balkan, för att utveckla en strategi för parlamentens roll när det gäller att driva på EU:s reformagenda och att leverera konkreta åtgärder som motsvarar de europeiska ambitionerna hos regionens folk. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna och parlamenten i Albanien och Nordmakedonien och övriga anslutningsländer. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 122.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0481.

(3)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 88.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0480.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag den 22 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/90

---

P9_TA(2019)0036

Genomförande och finansiering av unionens allmänna budget 2020 i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om utkastet till rådets förordning om åtgärder för genomförande och finansiering av unionens allmänna budget under 2020 i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2021/C 202/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (12412/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (12412/2019),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (C9-0139/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (C9-0139/2019),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet (A9-0018/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet (A9-0018/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdag den 10 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/91

---

P9_TA(2019)0023

Avtal om samarbete mellan Eurojust och Serbien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Serbien (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

(Samråd)

(2021/C 202/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10334/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10334/2019),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0041/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0041/2019),

| — | med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1), särskilt artikel 26a.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1), särskilt artikel 26a.2,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0009/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0009/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/92

---

P9_TA(2019)0024

Förslag till ändringsbudget nr 4/2019: Minskning av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgiftsbehov och uppdaterade inkomster (egna medel)

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2019 för budgetåret 2019: Minskning av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgiftsbehov och uppdaterade inkomster (egna medel) (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

(2021/C 202/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2019 som kommissionen antog den 2 juli 2019 (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2019 som kommissionen antog den 2 juli 2019 (COM(2019)0610),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11733/2019 – C9-0114/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11733/2019 – C9-0114/2019),

| — | med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0012/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0012/2019), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 är att uppdatera både utgifts- och inkomstsidan i budgeten för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 är att uppdatera både utgifts- och inkomstsidan i budgeten för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen.

| B. | På utgiftssidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 en minskning av åtagande- och betalningsbemyndigandena för budgetposterna med 112 miljoner EUR respektive 67,5 miljoner EUR, i rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning”, i rubrik 1b ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” och i rubrik 2 ”Hållbar tillväxt – naturresurser”. Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 syftar också till att öka åtagande- och betalningsbemyndigandena i rubrik 5 med 11,9 miljoner EUR för att justera budgeten för 2019 för vissa institutioner till följd av att Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen har skjutits upp till den 31 oktober 2019. |
| --- | --- |

B.

På utgiftssidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 en minskning av åtagande- och betalningsbemyndigandena för budgetposterna med 112 miljoner EUR respektive 67,5 miljoner EUR, i rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning”, i rubrik 1b ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” och i rubrik 2 ”Hållbar tillväxt – naturresurser”. Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 syftar också till att öka åtagande- och betalningsbemyndigandena i rubrik 5 med 11,9 miljoner EUR för att justera budgeten för 2019 för vissa institutioner till följd av att Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen har skjutits upp till den 31 oktober 2019.

| C. | På inkomstsidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 en översyn av prognosen för traditionella egna medel (dvs. tullar och sockeravgifter), mervärdesskatt och bruttonationalinkomst (BNI), samt budgeteringen av de berörda korrigeringarna för Förenade kungariket och finansieringen av dessa, vilka alla påverkar fördelningen av inbetalningar av egna medel från medlemsstaterna till unionens budget. |
| --- | --- |

C.

På inkomstsidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 en översyn av prognosen för traditionella egna medel (dvs. tullar och sockeravgifter), mervärdesskatt och bruttonationalinkomst (BNI), samt budgeteringen av de berörda korrigeringarna för Förenade kungariket och finansieringen av dessa, vilka alla påverkar fördelningen av inbetalningar av egna medel från medlemsstaterna till unionens budget.

| 1. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att unionens budget är för liten för att möta de akuta behov och utmaningar som den, liksom dess medborgare, står inför. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar ombalanseringen av egna medel som nödvändiggjorts genom översynen av prognoserna för traditionella egna medel och mervärdesskatt och genom uppdateringar av Förenade kungarikets korrigering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att ett förslag till ändringsbudget endast bör ha ett enda syfte. Parlamentet noterar att förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 har två syften, nämligen att frigöra åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetposterna för rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning”, rubrik 1b ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”, rubrik 3 ”Säkerhet och medborgarskap”, rubrik 4 ”Europa i världen” samt Europeiska unionens solidaritetsfond, och att öka budgeten för 2019 för vissa institutioner till följd av att Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen har skjutits upp till den 31 oktober 2019. Parlamentet noterar att det viktigaste syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 är att justera budgeten för 2019 för vissa institutioner till följd av att Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen skjutits fram till den 31 oktober 2019. Parlamentet ställer sig positivt till dessa justeringar, men förkastar förslaget om att frigöra åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att ändra rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 i enlighet med vad som följer nedan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag, vars syfte skulle vara att omfördela de potentiella besparingar som identifierats i dess förslag till ändringsbudget nr 4/2019 och de eventuella oanvända anslag som nyligen identifierats, för att finansiera viktiga unionsprogram som saknar finansiering. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med parlamentets ändringar, till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 67, 7.3.2019.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

BILAGA: BUDGETÄNDRINGAR 1-16

Ändring 1

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 04 02 63 01 – Europeiska socialfonden – Operativt tekniskt stöd

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 04 02 63 01 | 1.2.31 | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

04 02 63 01

1.2.31

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Reserv

Totalt

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 2

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 12 02 04 – Europeiska bankmyndigheten (EBA)

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 12 02 04 | 1.1.DAG | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

12 02 04

1.1.DAG

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Reserv

Totalt

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 3

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 12 02 05 – Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 12 02 05 | 1.1.DAG | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

12 02 05

1.1.DAG

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Reserv

Totalt

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 4

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 12 02 06 – Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 12 02 06 | 1.1.DAG | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

12 02 06

1.1.DAG

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Reserv

Totalt

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 5

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 13 06 01 – Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser på levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 13 06 01 | 9.0.3 | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

13 06 01

9.0.3

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Reserv

Totalt

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 6

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 18 01 04 05 – Stödutgifter för krisstöd inom unionen

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 18 01 04 05 | 3.0.12 | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

18 01 04 05

3.0.12

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Reserv

Totalt

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 7

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 18 02 03 – Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 18 02 03 | 3.0.DAG | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | | | 293 185 279 | 293 185 279 |
| Reserv | 19 321 000 | 19 321 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 12 121 000 | 12 121 000 | 19 321 000 | 19 321 000 |
| Totalt | | 312 506 279 | 312 506 279 | 300 385 279 | 300 385 279 | 12 121 000 | 12 121 000 | 312 506 279 | 312 506 279 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

18 02 03

3.0.DAG

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

Reserv

19 321 000

19 321 000

7 200 000

7 200 000

12 121 000

12 121 000

19 321 000

19 321 000

Totalt

312 506 279

312 506 279

300 385 279

300 385 279

12 121 000

12 121 000

312 506 279

312 506 279

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 8

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 18 03 01 01 – Stärka och utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet och förbättra solidariteten och ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 18 03 01 01 | 3.0.1 | 377 106 629 | 527 969 782 | 377 106 629 | 527 969 782 | | | 377 106 629 | 527 969 782 |
| Reserv | 460 000 000 | 94 500 000 | 452 800 000 | 87 300 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 460 000 000 | 94 500 000 |
| Totalt | | 837 106 629 | 622 469 782 | 829 906 629 | 615 269 782 | 7 200 000 | 7 200 000 | 837 106 629 | 622 469 782 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

18 03 01 01

3.0.1

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

Reserv

460 000 000

94 500 000

452 800 000

87 300 000

7 200 000

7 200 000

460 000 000

94 500 000

Totalt

837 106 629

622 469 782

829 906 629

615 269 782

7 200 000

7 200 000

837 106 629

622 469 782

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 9

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 23 03 01 01 – Katastrofförebyggande och katastrofberedskap inom unionen

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 23 03 01 01 | 3.0.6 | 28 256 000 | 23 200 000 | 28 256 000 | 23 200 000 | | | 28 256 000 | 23 200 000 |
| Reserv | 105 900 000 | 46 560 000 | 70 900 000 | 20 170 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 105 900 000 | 46 560 000 |
| Totalt | | 134 156 000 | 69 760 000 | 99 156 000 | 43 370 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 134 156 000 | 69 760 000 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

23 03 01 01

3.0.6

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

Reserv

105 900 000

46 560 000

70 900 000

20 170 000

35 000 000

26 390 000

105 900 000

46 560 000

Totalt

134 156 000

69 760 000

99 156 000

43 370 000

35 000 000

26 390 000

134 156 000

69 760 000

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 10

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 23 03 02 01 – Snabba och effektiva katastrofinsatser vid större katastrofer inom unionen

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 23 03 02 01 | 3.0.6 | 4 100 000 | 3 700 000 | 4 100 000 | 3 700 000 | | | 4 100 000 | 3 700 000 |
| Reserv | 9 300 000 | 6 200 000 | 9 300 000 | 6 029 486 | | 170 514 | 9 300 000 | 6 200 000 |
| Totalt | | 13 400 000 | 9 900 000 | 13 400 000 | 9 729 486 | | 170 514 | 13 400 000 | 9 900 000 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

23 03 02 01

3.0.6

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

Reserv

9 300 000

6 200 000

9 300 000

6 029 486

170 514

9 300 000

6 200 000

Totalt

13 400 000

9 900 000

13 400 000

9 729 486

170 514

13 400 000

9 900 000

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 11

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 23 03 02 02 – Snabba och effektiva katastrofinsatser vid större katastrofer i tredjeländer

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 23 03 02 02 | 3.0.6 | 15 700 000 | 12 846 000 | 15 700 000 | 12 846 000 | | | 15 700 000 | 12 846 000 |
| Reserv | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | p.m. | | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Totalt | | 17 700 000 | 14 846 000 | 17 700 000 | 12 846 000 | | 2 000 000 | 17 700 000 | 14 846 000 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

23 03 02 02

3.0.6

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

Reserv

2 000 000

2 000 000

2 000 000

p.m.

2 000 000

2 000 000

2 000 000

Totalt

17 700 000

14 846 000

17 700 000

12 846 000

2 000 000

17 700 000

14 846 000

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom en övergripande överföring närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 12

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 33 03 05 – Europeiska åklagarmyndigheten

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 33 03 05 | 3.0.DAG | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

33 03 05

3.0.DAG

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Reserv

Totalt

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 13

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 40 02 41 – Differentierade anslag

Ändra belopp enligt följande:

| | Den fleråriga budgetramen | Budgetförslag 2019 | Rådets ståndpunkt
  = Förslag till ändringsbudget nr 4/2019 | Skillnad | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 40 02 41 | — | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |
| Reserv | | | | | | | | |
| Totalt | | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |

Den fleråriga budgetramen

Budgetförslag 2019

Rådets ståndpunkt

= Förslag till ändringsbudget nr 4/2019

Skillnad

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

40 02 41

—

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Reserv

Totalt

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Motivering

Återinför de siffror som tidigare fanns i 2019 års budget inom ramen för ett pågående budgetår, i syfte att eventuellt göra justeringar genom ett övergripande förslag till ändringsbudget närmare årets slut, när andra faktorer som kan komma att uppstå under de kommande veckorna kan beaktas.

Ändring 14

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 03 01 11 – Europeiska bankmyndigheten (EBA)

Ändra tjänsteförteckningen enligt följande:

| Tjänstegrupper och grader | Europeiska bankmyndigheten (EBA) |
| --- | --- |
| 2019 års budget | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 | Reviderad budget för 2019: |
| Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster |
| AD totalt | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 6 | | 6 | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 12 | | 8 | | 8 | | 8 |
| AD 11 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 10 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 9 | | 22 | | 22 | | 22 |
| AD 8 | | 26 | | 26 | | 26 |
| AD 7 | | 19 | | 17 | | 19 |
| AD 6 | | 22 | | 20 | | 22 |
| AD 5 | | 13 | | 7 | | 13 |
| AD totalt | | 144 | | 134 | | 144 |
| AD 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | | | | | |
| AST 7 | | | | | | |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 4 | | 4 | | 4 |
| AST 4 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 1 | | | | | | |
| AST totalt | | 11 | | 11 | | 11 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC totalt | | | | | | |
| Totalt | | 155 | | 145 | | 155 |

Tjänstegrupper och grader

Europeiska bankmyndigheten (EBA)

2019 års budget

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019

Reviderad budget för 2019:

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

AD totalt

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

6

6

6

AD 13

2

2

2

AD 12

8

8

8

AD 11

12

12

12

AD 10

12

12

12

AD 9

22

22

22

AD 8

26

26

26

AD 7

19

17

19

AD 6

22

20

22

AD 5

13

7

13

AD totalt

144

134

144

AD 11

AST 10

AST 9

AST 8

AST 7

AST 6

3

3

3

AST 5

4

4

4

AST 4

2

2

2

AST 3

1

1

1

AST 2

1

1

1

AST 1

AST totalt

11

11

11

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC totalt

Totalt

155

145

155

Motivering

Återinför de siffror som fanns i budgeten för 2019

Ändring 15

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 03 01 12 – Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

Ändra tjänsteförteckningen enligt följande:

| Tjänstegrupper och grader | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) |
| --- | --- |
| 2019 års budget | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 | Reviderad budget för 2019: |
| Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster |
| AD totalt | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 13 | | 5 | | 5 | | 5 |
| AD 12 | | 11 | | 11 | | 11 |
| AD 11 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 10 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 9 | | 17 | | 19 | | 17 |
| AD 8 | | 19 | | 12 | | 19 |
| AD 7 | | 12 | | 14 | | 12 |
| AD 6 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 5 | | | | | | |
| AD totalt | | 109 | | 100 | | 109 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 9 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 8 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | | | | | |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST totalt | | 15 | | 15 | | 15 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC totalt | | | | | | |
| Totalt | | 124 | | 115 | | 124 |

Tjänstegrupper och grader

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

2019 års budget

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019

Reviderad budget för 2019:

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

AD totalt

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

2

2

2

AD 13

5

5

5

AD 12

11

11

11

AD 11

17

14

17

AD 10

17

14

17

AD 9

17

19

17

AD 8

19

12

19

AD 7

12

14

12

AD 6

7

7

7

AD 5

AD totalt

109

100

109

AST 11

AST 10

1

1

1

AST 9

1

1

1

AST 8

3

3

3

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

AST 2

AST 1

AST totalt

15

15

15

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC totalt

Totalt

124

115

124

Motivering

Återinför de siffror som fanns i budgeten för 2019

Ändring 16

AVSNITT III — KOMMISSIONEN

Artikel 03 01 13 – Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

Ändra tjänsteförteckningen enligt följande:

| Tjänstegrupper och grader | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) |
| --- | --- |
| 2019 års budget | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 | Reviderad budget för 2019: |
| Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster | Fasta tjänster | Tillfälliga tjänster |
| AD totalt | | 1 | | 2 | | 1 |
| AD 15 | | 2 | | 3 | | 2 |
| AD 14 | | 6 | | | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 1 | | 2 |
| AD 12 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 11 | | 14 | | 14 | | 14 |
| AD 10 | | 17 | | 17 | | 17 |
| AD 9 | | 39 | | 39 | | 39 |
| AD 8 | | 30 | | 30 | | 30 |
| AD 7 | | 58 | | 45 | | 58 |
| AD 6 | | 10 | | 10 | | 10 |
| AD 5 | | 11 | | 2 | | 11 |
| AD totalt | | 197 | | 170 | | 197 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST totalt | | 13 | | 13 | | 13 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC totalt | | | | | | |
| Totalt | | 210 | | 183 | | 210 |

Tjänstegrupper och grader

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

2019 års budget

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2019

Reviderad budget för 2019:

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

Fasta tjänster

Tillfälliga tjänster

AD totalt

1

2

1

AD 15

2

3

2

AD 14

6

6

AD 13

2

1

2

AD 12

7

7

7

AD 11

14

14

14

AD 10

17

17

17

AD 9

39

39

39

AD 8

30

30

30

AD 7

58

45

58

AD 6

10

10

10

AD 5

11

2

11

AD totalt

197

170

197

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

2

2

2

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

1

1

1

AST 2

AST 1

AST totalt

13

13

13

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC totalt

Totalt

210

183

210

Motivering

Återinför de siffror som fanns i budgeten för 2019

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/107

---

P9_TA(2019)0025

Justeringar av de belopp som tas i anspråk från flexibilitetsmekanismen för 2019 för att användas för migration, flyktingströmmar och säkerhetshot

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2019/276 vad gäller justeringar av de belopp som tagits i anspråk från flexibilitetsmekanismen för 2019 för att användas för migration, flyktingströmmar och säkerhetshot (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

(2021/C 202/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0600 – C9-0029/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0600 – C9-0029/2019),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/276 av den 12 december 2018 om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för stärkande av program som är viktiga med avseende på EU:s konkurrenskraft och för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/276 av den 12 december 2018 om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för stärkande av program som är viktiga med avseende på EU:s konkurrenskraft och för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2019 som kommissionen antog den 2 juli 2019 (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2019 som kommissionen antog den 2 juli 2019 (COM(2019)0610),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0013/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0013/2019), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet och rådet beslutade att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk för 2019 för ett belopp på 1 164 miljoner EUR: 179 miljoner EUR för rubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) i syfte att stärka program som är viktiga med avseende på EU:s konkurrenskraft, närmare bestämt Horisont 2020 och Erasmus +, och 985,6 miljoner EUR för rubrik 3 i enlighet med kommissionens förslag. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet och rådet beslutade att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk för 2019 för ett belopp på 1 164 miljoner EUR: 179 miljoner EUR för rubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) i syfte att stärka program som är viktiga med avseende på EU:s konkurrenskraft, närmare bestämt Horisont 2020 och Erasmus +, och 985,6 miljoner EUR för rubrik 3 i enlighet med kommissionens förslag.

| B. | Kommissionen har lagt fram förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 med bl.a. minskade åtagandebemyndiganden för både rubrik 1a och rubrik 3, vilket minskar behovet av att utnyttja flexibilitetsmekanismen 2019. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har lagt fram förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 med bl.a. minskade åtagandebemyndiganden för både rubrik 1a och rubrik 3, vilket minskar behovet av att utnyttja flexibilitetsmekanismen 2019.

| C. | Kommissionen har därför föreslagit en minskning av de belopp som tagits i anspråk från flexibilitetsmekanismen till 1 090 miljoner EUR, varav 160 miljoner EUR för rubrik 1a och 930 miljoner EUR för rubrik 3. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har därför föreslagit en minskning av de belopp som tagits i anspråk från flexibilitetsmekanismen till 1 090 miljoner EUR, varav 160 miljoner EUR för rubrik 1a och 930 miljoner EUR för rubrik 3.

| D. | Förslaget till beslut om ianspråktagande ändrar beslut (EU) 2019/276 av den 12 december 2018 (6). |
| --- | --- |

D.

Förslaget till beslut om ianspråktagande ändrar beslut (EU) 2019/276 av den 12 december 2018 (6).

| E. | Till följd av parlamentets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 har de föreslagna ändringarna blivit ogiltiga. |
| --- | --- |

E.

Till följd av parlamentets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2019 har de föreslagna ändringarna blivit ogiltiga.

| 1. | Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 54, 22.2.2019, s. 3.

(2)  EUT L 67, 7.3.2019.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/276 av den 12 december 2018 om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för stärkande av program som är viktiga med avseende på EU:s konkurrenskraft och för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär (EUT L 54, 22.2.2019, s. 3).

---

Tisdag den 22 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/109

---

P9_TA(2019)0034

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 202/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0397), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0397),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0109/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0109/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 september 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 september 2019 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 2 oktober 2019 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 2 oktober 2019 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0015/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0015/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sitt uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2019)0180

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1796.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en flexibel tillämpning av artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1309/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) om Förenade kungariket skulle lämna unionen, särskilt när det gäller gemensamma ansökningar som rör små och medelstora företag i enskilda eller sektorsövergripande mål.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/111 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/111

---

P9_TA(2019)0035

Fisketillstånd för unionsfartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiske i unionens vatten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2403 vad gäller fisketillstånd för unionsfartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiskeinsatser i unionens vatten (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 202/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0398),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0110/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0110/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 september 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 september 2019 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0014/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0014/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2019)0187

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) 2017/2403 vad gäller fisketillstånd för unionsfiskefartyg i Förenade kungarikets vatten och Förenade kungarikets fiskefartygs fiskeinsatser i unionens vatten

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1797.)

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/112

---

P9_TA(2019)0037

Tillämpningsperioder för förordning (EU) 2019/501 och förordning (EU) 2019/502 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 oktober 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/501 och förordning (EU) 2019/502 vad gäller deras tillämpningsperioder (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 202/24)

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0396), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0396),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 91.1 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0108/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 91.1 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0108/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 september 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 september 2019 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2019)0179

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 oktober 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordningarna (EU) 2019/501 och (EU) 2019/502 vad gäller deras tillämpningsperioder

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1795.)

---

Onsdag den 23 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/113

---

P9_TA(2019)0038

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

(2021/C 202/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten 2020, avsnitt III – kommissionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten 2020, avsnitt III – kommissionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2020 (6),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 som kommissionen antog den 5 juli 2019 (COM(2019)0400) (nedan kallat budgetförslaget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 som kommissionen antog den 5 juli 2019 (COM(2019)0400) (nedan kallat budgetförslaget),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2019 (11734/2019 – C9-0119/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2019 (11734/2019 – C9-0119/2019),

| — | med beaktande av artikel 2.1 c i Parisavtalet, som ratificerades av Europeiska unionen den 5 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2.1 c i Parisavtalet, som ratificerades av Europeiska unionen den 5 oktober 2016,

| — | med beaktande av revisionsrättens översiktliga analys EU:s åtgärder på området energi och klimatförändringar (2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens översiktliga analys EU:s åtgärder på området energi och klimatförändringar (2017),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773),

| — | med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från övriga berörda utskott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från övriga berörda utskott,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0017/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0017/2019).

Avsnitt III

Översikt

| 1. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 14 mars 2019 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av 2020 års budget fastställde tydliga politiska prioriteringar för 2020 års budget som ska utgöra en bro till det framtida Europa och ge europeiskt mervärde. Parlamentet bekräftar sitt starka engagemang för dessa prioriteringar och lägger fram följande ståndpunkt för att säkerställa att det finns tillräckliga medel för deras genomförande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att budgeten för 2020 bör bana väg för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och utgöra en stabil utgångspunkt för lanseringen av den nya generationen av unionens program och politik. Parlamentet påminner dessutom om att 2020 är det sista året för den nuvarande fleråriga budgetramen och därmed den sista möjligheten för unionen att komma närmare uppfyllandet av de politiska åtaganden som fastställts för denna period, bland annat att uppnå EU:s klimatmål och genomföra FN:s mål för hållbar utveckling samt förverkliga den europeiska pelaren för sociala rättigheter och unionens mål att uppnå en koldioxidneutral ekonomi till 2050. Parlamentet betonar i detta sammanhang att unionens budget måste utvärdera och integrera de fullständiga effekterna av unionens jämställdhetspolitik (jämställdhetsbudgetering) och på så sätt främja jämställdhetsintegrering och lika möjligheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar rådets ståndpunkt om budgetförslaget som innebär en nedskärning på 1,51 miljarder EUR av åtagandebemyndigandena jämfört med kommissionens förslag. Parlamentet anser att rådets nedskärningar står i direkt strid med unionens prioriteringar, inte motiveras av absorptionsförmågan och är avsedda att annullera alla de specifika ökningar som parlamentet begärt och uppnått under tidigare budgetår. Parlamentet beslutar därför att generellt återinföra anslagen för alla budgetposter som rådet har minskat till nivån i budgetförslaget, både när det gäller driftsutgifter och administrativa utgifter, och att använda budgetförslaget som utgångspunkt för sin ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är fast övertygat om att det är absolut nödvändigt att ta itu med klimatutmaningarna och att skydda miljön på ett sätt som ökar sysselsättningen, skapar nya arbetstillfällen, stärker konkurrenskraften, främjar hållbar utveckling och säkerställer socialt välstånd. Parlamentet understryker den viktiga roll som ny och framväxande teknik spelar för att uppnå detta mål. Parlamentet betonar att unionen måste föregå med gott exempel och inspirera andra länder runt om i världen att investera ytterligare i klimatrelaterade utgifter. Parlamentet välkomnar de kraftfulla uppmaningar till åtgärder från unionens ledare som nyligen gjordes vid FN:s toppmöte om klimatförändringar och de åtaganden som flera medlemsstater nyligen gjort om att öka utgifterna på områden såsom energieffektivitet, förnybar energi samt hållbar transport- och energiinfrastruktur. Parlamentet anser att sådana förklaringar bör åtföljas av konkreta åtgärder från medlemsstaternas sida, även i samband med överläggningar i rådet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om unionens skyldigheter enligt Parisavtalet och unionens åtagande att nå målet på 20 % klimatrelaterade unionsutgifter för perioden 2014–2020. Parlamentet noterar att 21,0 % av de åtagandebemyndiganden som föreslås i budgetförslaget för 2020 är klimatrelaterade och att minst ytterligare 3,5 miljarder EUR skulle behöva avsättas till klimatrelaterade utgifter för att nå målet på 20 %. Parlamentet beklagar att unionens budget inom ramen för den nuvarande fleråriga budgetramen har begränsade medel för att hantera klimatutmaningarna på egen hand, och pekar på de mycket större behoven av investeringar på detta område, som enligt kommissionens uppskattning uppgår till 175–290 miljarder EUR per år. Parlamentet betonar att alla ansträngningar bör göras för att i så hög grad som möjligt uppnå det övergripande målet för unionens budget före utgången av 2020. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att 2020 års budget bör förbereda unionen för ett ännu ambitiösare mål för integrering av klimatfrågor och biologisk mångfald i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, för att uppfylla EU-medborgarnas förväntningar. Parlamentet kräver en mer transparent, stringent och heltäckande metod, som är inrättad i enlighet med internationellt etablerade metoder, inbegripet reformerade resultatindikatorer för att fastställa och spåra utgifter som är relevanta för klimat och biologisk mångfald. Parlamentet ser fram emot det konkreta förslaget till den europeiska gröna given, som tas upp i den tillträdande kommissionsordförandens politiska riktlinjer. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt starka engagemang för reformen av unionens system för egna medel, inbegripet införandet av en korg med nya egna medel som är bättre anpassade till unionens viktigaste politiska prioriteringar, inbegripet kampen mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om åtagandet i resolutionen från mars 2019 om att be kommissionen om en obligatorisk klausul i alla EU:s handelsavtal med tredjeländer som kräver ratificering och genomförande av Parisavtalet för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet föreslår därför en budget för 2020 som i hög grad bidrar till att ta itu med miljöutmaningar och klimatförändringar och som så långt det är möjligt kompenserar för den befintliga eftersläpningen när det gäller att nå målet på 20 % klimatrelaterade unionsutgifter för perioden 2014–2020. Parlamentet föreslår en betydande förstärkning med mer än 2 miljarder EUR över nivån i budgetförslaget för budgetposter under olika rubriker, och framför allt under underrubrik 1a, som ger ett starkt bidrag till klimatutgiftsmålet. Parlamentet ser noggrant till att dessa förstärkningar inriktas mot budgetposter som har en utmärkt genomförandegrad och operativ förmåga att absorbera de ytterligare anslagen under 2020. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att unga förblir en övergripande prioritering för unionens budget. Trots den positiva utvecklingen mot en minskning av ungdomsarbetslösheten i unionen utgör bristen på framtida möjligheter för unga människor en verklig social nödsituation i vissa delar av unionen – med betydande skillnader mellan medlemsstater och regioner. Parlamentet beslutar därför att stärka ungdomssysselsättningsinitiativet över den nivå som kommissionen föreslagit, även för att säkerställa en smidig övergång till Europeiska socialfonden plus (ESF+) i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att unionen måste fullgöra alla sina åtaganden i sin helhet när det gäller att hjälpa utvecklingsländerna att bekämpa och anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet ökar också de finansiella medlen för att möta den framtida efterfrågan på Erasmus+, som är det grundläggande programmet för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott i Europa. Parlamentet betonar att Erasmus+ är ett centralt flaggskeppsprogram för unionen som är allmänt känt bland medborgarna och som har gett konkreta resultat med ett tydligt europeiskt mervärde. Parlamentet påminner om sitt åtagande om att tredubbla anslagen till detta program i den fleråriga budgetramen för 2021–2027. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att fortsätta med och ytterligare förstärka den förberedande åtgärden DiscoverEU med tanke på den planerade integreringen i Erasmus+-programmet för 2021–2027. Parlamentet vill att särskild vikt läggs vid mobilitetsinsatser inom vuxenutbildningen, särskilt för äldre personer i Erasmus+-programmet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet föreslår ytterligare riktade förstärkningar av andra budgetposter som rör parlamentets prioriteringar på områden såsom små och medelstora företag, digitalisering, artificiell intelligens, cancerforskning, samarbete om säkerhet och rättvisa, tull, migration och utrikespolitik, inklusive utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet stöder i stort sett kommissionens bedömning av de decentraliserade byråernas budgetbehov. Parlamentet anser därför att alla nedskärningar som rådet föreslår skulle äventyra byråernas funktion, på så sätt att det inte blir möjligt för dem att fullgöra sina uppgifter. Parlamentet föreslår riktade ökningar av anslagen till byråer som kommer att hantera ytterligare uppgifter eller som står inför en ökad arbetsbörda på grund av nya utmaningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet drar slutsatsen att flexibilitetsmekanismen och den samlade marginalen för åtaganden måste utnyttjas till fullo för att de brådskande prioriteringar som anges ovan ska kunna finansieras på lämpligt sätt och med tanke på de mycket små eller obefintliga marginalerna under vissa rubriker under 2020 och att marginalen för oförutsedda utgifter måste utnyttjas, även om en del av den fortfarande måste vara tillgänglig för finansiering av oförutsedda händelser som kan inträffa under nästa år. Parlamentet påminner också om att den flexibilitet som finns i förordningen om den fleråriga budgetramen kommer att upphöra i slutet av denna period. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av att till fullo utnyttja möjligheten att på nytt göra belopp disponibla som dragits tillbaka för forskning enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet beklagar djupt att rådet återigen avvisar tillämpningen av denna bestämmelse, som enligt kommissionens budgetförslag delvis skulle aktiveras. Parlamentet meddelar att det kommer att insistera på sin ståndpunkt som återspeglar både ordalydelsen och andemeningen i budgetförordningen. Parlamentet har för avsikt att lösa detta problem i samband med årets budgetförlikning. Parlamentet föreslår en fullständig återanvändning av dessa tillbakadraganden för att stärka de fyra budgetposter i Horisont 2020-programmet som har högst grad av klimatrelaterad forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fastställer den totala anslagsnivån för 2020 års budget (alla avsnitt) till 170 971 519 973 EUR i åtagandebemyndiganden, vilket utgör en ökning med 2 699 813 994 EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet beslutar dessutom att anslå ett belopp på 280 700 000 EUR i åtagandebemyndiganden motsvarande de tillbakadraganden som gjorts enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet fastställer den totala anslagsnivån för 2020 års budget (alla avsnitt) till 159 146 168 195 EUR i betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

16.

Underrubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 17. | Europaparlamentet påpekar att Horisont 2020 har ett mycket stort europeiskt mervärde och på ett avgörande sätt bidrar till utvecklingen av miljövänlig teknik och klimat- och miljövänliga innovationer i syfte att lägga grunden för en framtid med låga koldioxidutsläpp och stödja övergången till en mer cirkulär ekonomi. Parlamentet betonar dessutom vikten av programmet för andra viktiga områden inom europeisk forskning, såsom digitalisering, artificiell intelligens och cancerforskning. Parlamentet gör därför en betydlig ökning av anslagen till Horisont 2020 över nivån i budgetförslaget med 737,8 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen tillgängliggör parlamentet dessutom hela det belopp på 280,7 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden som dragits tillbaka 2018 på grund av bristande genomförande av forskningsprojekt, för de Horisont 2020-budgetposter som är mest relevanta för klimatrelaterade forskningsprojekt, och uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma att det görs en rättvis geografisk fördelning av dessa medel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är övertygat om att kampen mot cancer bör vara en absolut prioritet för unionen och att det är nödvändigt att öka insatserna betydligt i denna riktning. Parlamentet understryker att cancerforskning är en viktig pelare i denna process. Parlamentet antar därför en ökning av de finansiella medel som ska öronmärkas för cancerforskning under de relevanta Horisont 2020-budgetposter som också uppvisar ett mycket högt budgetgenomförande. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att forskningen på detta område omedelbart intensifieras, även med tanke på de mer omfattande investeringar som planerats i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att Europas ställning som ledande leverantör av informations- och kommunikationsteknik (IKT) är beroende av resurserna för att utveckla och testa ny IKT-teknik och för att ge stöd till nystartade företag och teknikföretag i syfte att öka den relevanta kapaciteten på marknaden. Parlamentet upprepar i detta avseende behovet av att tillhandahålla ytterligare finansiering till europeiska forskningsinrättningar och små och medelstora företag med inriktning på att utveckla och främja teknik såsom sökmotorer, översättningstjänster och liknande banbrytande teknik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller den nyckelroll som Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) spelar för att främja den strategiska utvecklingen av ett högpresterande transeuropeiskt nät som är hållbart och sammanlänkat på områdena transportinfrastruktur – med särskilt fokus på järnvägsnät, bland annat nattåg – samt energi- och IKT-infrastruktur, och som på ett betydande sätt bidrar till en övergång till ett klimatneutralt samhälle. Parlamentet föreslår därför att anslagen till FSE-transport och FSE-energi ökas med totalt 545 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att det också är nödvändigt att ytterligare stärka viktiga prioriteringar under denna underrubrik. Parlamentet hänvisar i detta avseende till små och medelstora företag som utgör en väsentlig del av unionens ekonomi och spelar en avgörande roll när det gäller att genomföra investeringar av hög kvalitet och skapa arbetstillfällen i alla medlemsstater. Parlamentet antar i detta sammanhang en ökning av Cosme-programmet för att ytterligare stärka programmets potential när det gäller att främja entreprenörskap, bland annat kvinnligt företagande, och förbättra unionsföretagens konkurrenskraft och marknadstillträde, och vill se att tonvikten läggs på de små och medelstora företagens digitala omvandling. Parlamentet påminner om att den föreslagna tilldelningen till Cosme i budgetförslaget till och med låg under den nivå som förutsågs i budgetplaneringen, och antar en ökning med 50 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att Erasmus+ fortsätter att vara ett mycket uppskattat och enormt populärt program, med en ansökningsvolym som är mycket större än de tillgängliga medlen, och att programmet bidrar till att skapa en stark känsla av en gemensam europeisk identitet. Parlamentet antar därför en ökning med 123,4 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget, i syfte att åtgärda problemet med den lågan andelen framgångsrika projekt och för att fler ska kunna dra nytta av programmet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet föreslår riktade ökningar av anslagsnivån för Europeiska arbetsmyndigheten, Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, Europeiska unionens järnvägsbyrå och Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa), och av nivån på anslagen och personalen för Europeiska byrån för GNSS, Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån) och Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet ökar därför nivån på åtagandebemyndigandena för underrubrik 1a med 1 503 766 221 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. Parlamentet tillgängliggör dessutom för denna underrubrik ett belopp på 280 700 000 EUR i åtagandebemyndiganden, som dragits tillbaka enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

24.

Underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 25. | Europaparlamentet påminner om att hållbar tillväxt och målinriktade investeringar är avgörande för skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen och ökat välstånd för alla, och att det därför är nödvändigt att inrikta strukturfonder och investeringar mer effektivt på att främja tillväxt för alla, minska ojämlikheterna och främja uppåtgående social konvergens. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att ungdomsarbetslösheten, som uppskattades till 14,2 % i april 2019, fortfarande är oacceptabelt hög och att situationen är särskilt akut i vissa medlemsstater och regioner i unionen. Parlamentet understryker vikten av att stärka ungdomars anställbarhet och företagarkapacitet samtidigt som ojämlikheter åtgärdas. Parlamentet är övertygat om att kampen mot arbetslöshet kräver betydande ekonomiska insatser. Parlamentet är fast beslutet att säkerställa ytterligare finansiering för sysselsättningsinitiativet för unga under det sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker behovet av att påskynda genomförandet av detta program och att ytterligare förbättra dess effektivitet, för att säkerställa att det ger ett större europeiskt mervärde till den nationella sysselsättningspolitiken. Parlamentet föreslår därför en ökning av åtagandebemyndigandena för ungdomssysselsättningsinitiativet med 363,3 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet ökar finansieringen av tekniskt stöd för att hantera projektförvaltningsförfarandenas komplexitet, från utarbetandet av ansökningar till ekonomisk förvaltning och övervakning av effekter, något som utgör ett stort hinder för ett bättre utnyttjande av strukturfonderna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet ökar nivån på åtagandebemyndigandena för underrubrik 1b med 373 278 264 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

28.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

| 29. | Europaparlamentet noterar med oro att endast 8,3 % av de totala åtagandena är avsedda att vända den nedåtgående trenden för den biologiska mångfalden igen, vilket är den lägsta nivån sedan 2015, trots att man observerat en aldrig tidigare skådad och accelererande takt när det gäller utrotningen av arter. Parlamentet begär att tillräckliga ökningar och spårbara resurser ska anslås för att säkerställa det långsiktiga och samstämmiga skyddet av den biologiska mångfalden i hela unionen. I linje med den övergripande prioriteringen att ta itu med klimatförändringar fokuserar parlamentet på betydande ökningar, motsvarande 233 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, av de budgetposter som avser Life+-programmet i avdelningarna 7 och 34. Parlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att det finns nödvändig utnyttjandekapacitet, så att dessa ytterligare medel kan användas effektivt, och säkerställer en mer rättvis geografisk fördelning av sådana miljövänliga medel, vilket kommer att vara fallet i programmen inom nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet föreslår nödvändiga ökningar för utvalda budgetposter, särskilt för finansiering av åtgärder för att hantera konsekvenserna av afrikansk svinpest i flera medlemsstater. Parlamentet noterar allvarliga konsekvenser och ett stort antal registrerade utbrott sedan början av 2019, med tiotusentals djur som slaktats. Parlamentet noterar att tredjeländer har investerat i forskning för att utveckla ett vaccin mot afrikansk svinpest, och anser att unionen bör investera i forskning och utveckling av ett vaccin, vilket skulle bidra till att stoppa spridningen och förekomsten av afrikansk svinpest på kortast möjliga tid. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att anslagsnivån för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) fortfarande kommer att behöva justeras med hänsyn till de inkomster avsatta för särskilda ändamål som väntas bli tillgängliga 2020 i enlighet med kommissionens ändringsskrivelse. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet föreslår en riktad ökning av anslagen och personalen för Europeiska miljöbyrån. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Sammanfattningsvis ökar Europaparlamentet åtagandebemyndigandena med totalt 267,3 miljoner EUR under rubrik 2 (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras genom utnyttjande av den tillgängliga marginalen under taket. Parlamentet betonar att inga nya nedskärningar får göras av jordbruksbudgeten, eftersom jordbruket ofta drabbas av kriser som kräver en budgetmässig lösning. |
| --- | --- |

33.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

| 34. | Mot bakgrund av att taket har varit orealistiskt lågt sedan början av den nuvarande fleråriga budgetramen ökar Europaparlamentet medlen till parlamentets prioriteringar när det gäller inre säkerhet, migration, grundläggande rättigheter, respekt för rättsstaten och främjande av icke-diskriminering och jämlikhet samt bekämpning av könsbaserat våld. Parlamentet motsätter sig starkt rådets nedskärningar av Fonden för inre säkerhet och Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och avvisar rådets förslag om att flytta 400 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden till en reserv i väntan på ett genombrott i reformen av Dublin III-förordningen (7), eftersom detta skulle hindra medlemsstater som är första mottagandeland för migranter från att erhålla stöd för att hantera migrationstrycket på ett humant sätt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att det är ytterst viktigt att investera i tillräcklig finansiering och bemanning för alla byråer som är verksamma inom områdena migration, säkerhet, gränskontroll och grundläggande rättigheter, särskilt Europol, Eurojust, Europeiska åklagarmyndigheten, Frontex och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA). Parlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndigheten måste utrustas med nödvändiga medel för att kunna utreda och lagföra gränsöverskridande brottslig verksamhet grundligt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att brådskande inrätta en fond för sök- och räddningsinsatser för att säkerställa att sådana insatser i Medelhavet ökar betydligt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet bekräftar än en gång sin vilja att använda unionens budget som ett effektivt verktyg för att bekämpa befintlig ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män, i synnerhet genom att öka resurserna till det särskilda Daphneinitiativet inom programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och till mänsklig utveckling inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete. Parlamentet betonar behovet av tillräcklig finansiering för att bekämpa könsrelaterat våld och våld mot flyktingkvinnor och flyktingflickor och andra utsatta grupper, såsom hbtqi-personer. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet föreslår en ökning med 10 % av åtagandebemyndigandena för delprogrammen Media och Kultur inom ramen för programmet Kreativa Europa, i syfte att åtgärda den kroniska underfinansieringen och den låga andelen framgångsrika ansökningar. Parlamentet ökar också anslagen till multimedieåtgärder, som är avgörande för att bekämpa desinformation och främja oberoende journalistik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet föreslår också en riktad ökning av unionens bidrag till Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet ökar därför anslagen till rubrik 3 med 121 799 746 EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras genom ytterligare utnyttjande av särskilda instrument. |
| --- | --- |

40.

Rubrik 4 – Europa i världen

| 41. | Europaparlamentet understryker att unionens budget måste bidra mer till åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till klimatdiplomati i de länder som omfattas av instrumentet för utvecklingssamarbete och unionens civilskyddsmekanism. Parlamentet pekar på möjligheten att unionens budget kan ge ekonomiskt stöd till katastrofriskreducering och mobilisera innovativa finansieringsinstrument, inbegripet EU:s externa investeringsplan, för att stödja utarbetandet och finansieringen av klimatrelaterade utvecklingsprojekt i Afrika. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet föreslår en betydande ökning av anslagen till länderna på västra Balkan inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen, särskilt när det gäller de demokratiska institutionernas funktion, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och offentlig förvaltning. Parlamentet understryker vikten av en meningsfull finansiering med tanke på de många utmaningar som unionen tillsammans med medlemsstaterna kommer att behöva stå inför i det europeiska grannskapet för att stödja politiska reformer och anpassa gemenskapens regelverk på västra Balkan. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att det, med tanke på de bestående säkerhetshoten och den försämrade säkerhetsmiljön vid unionens östra gränser samt de utmaningar som de östeuropeiska partnerländerna ställs inför, är viktigt att tillhandahålla tillräcklig finansiering till stöd för kris- och konfliktförebyggande, stabilitet, demokrati och förtroendeskapande åtgärder, och att intensifiera insatserna för att stödja fattigdomsminskning och ekonomisk utveckling i regionen. Parlamentet påminner vidare om att länderna i det södra grannskapet behöver ytterligare ekonomiskt stöd, eftersom de står inför enorma påfrestningar, bland annat konflikterna i Syrien och Libyen, den tilltagande extremismen och de flykting- och migrantströmmar som är kopplade till detta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet är ytterst oroat över USA:s beslut att dra tillbaka sitt årliga ekonomiska bidrag till FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) och anser att unionen bör bidra till att kompensera detta bortfall. Parlamentet erkänner att UNRWA spelar en ändamålsenlig roll när det gäller att upprätthålla avbrottsfria grundläggande tjänster för miljontals palestinska flyktingar, vilket bidrar till regional stabilitet och motverkar radikalisering, i enlighet med EU:s globala strategi för Mellanöstern. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet är djupt oroat över den amerikanska regeringens beslut att införa tullar på en rad EU-produkter till följd av utslaget i Airbus-fallet från Världshandelsorganisationens skiljenämnd. Parlamentet är fast beslutet att ta itu med denna fråga under den kommande förlikningsperioden i 2020 års budgetförfarande, genom att tillhandahålla nödvändiga ökningar för utvalda budgetposter, särskilt för finansiering av åtgärder för att hantera och mildra effekterna av amerikanska handelshinder för unionens företag. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka anslagen till budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen för att på ett avgörande sätt bidra till en fortsättning och intensifiering av uppdraget för kommittén för saknade personer i Cypern och till välbefinnandet för maroniter som vill återvända och för alla personer som lever i enklaver, i enlighet med det tredje Wienavtalet, och för att stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper, och därmed främja förtroende och försoning mellan de två befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar unionens ansvar för att stödja skyddet av Arktis. Parlamentet understryker vikten av att investera i en mer samstämd EU-politik för Arktis. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser ökade anslag till projekt med inriktning på stöd till flyktingar från Venezuela som flytt till grannländerna, inklusive EU-medlemsstaternas territorier i Västindien. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser, med tanke på Turkiets allvarliga och ihållande försök att äventyra den regionala stabiliteten genom ett aggressivt beteende gentemot medlemsstater, liksom landets ensidiga militära åtgärder i nordöstra Syrien med den kurdiska befolkningen som måltavla, vilket fördriver syriska flyktingar på nytt och allvarligt hindrar tillgången till humanitär hjälp, vilket leder till allvarligt mänskligt lidande, underminerar stabiliteten i hela regionen samt landets underskott på områdena demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, att det är motiverat att skära ned anslagen till Turkiet inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen och att frysa 100 miljoner EUR (som förs till reserven). Parlamentet understryker dock att frysningen och nedskärningen inte får riktas mot det civila samhället, syriska flyktingar eller studenter i Turkiet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet fördömer den turkiska invasionen av nordöstra Syrien som orsakar ett stort antal dödsoffer bland civilbefolkningen, ökar antalet flyktingar och ytterligare destabiliserar regionen. Mot bakgrund av den pågående utvecklingen planerar parlamentet därför att ingripa genom att anpassa sin ståndpunkt avseende budgetposterna för Turkiet, samtidigt som man bevarar det ekonomiska stödet till aktörer i det civila samhället, under förlikningen inför 2020 års budget. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet beklagar sin egen begränsade roll när det gäller tillsyn över och förvaltning av Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. Parlamentet anser att det är av grundläggande betydelse att det kan övervaka den operativa kommitténs verksamhet, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla detaljerad information om de beslut som fattas i denna kommitté och se till att parlamentet är företrätt vid dess möten. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet ökar anslagen till rubrik 4 med totalt 257 217 394 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

52.

Rubrik 5 – Administration: Övriga rubriker – utgifter för administration och forskningsstöd

| 53. | Europaparlamentet återinför nivåerna i budgetförslaget för budgetposter för administrativa utgifter, inbegripet utgifter för administration och forskningsstöd under rubrikerna 1–4. Parlamentet föreslår en ökning med 5,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över budgetförslaget för en konferens om europeisk demokrati och Europas framtid. Konferensen bör kunna fungera med den autonomi som krävs samt involvera parlamentet på samma villkor som övriga EU-institutioner. Parlamentet understryker vidare att konferensen bör göra det möjligt för ett brett spektrum av medborgare, däribland ungdomar, att delta och engagera sig. |
| --- | --- |

53.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 54. | Europaparlamentet påminner om hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för att fastställa politiska prioriteringar och införa nya initiativ som kan komma att omvandlas till unionens ordinarie verksamhet och program. Parlamentet betonar i detta avseende, när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder som banar väg för nya program som stöds av kommissionens nuvarande ordförande och parlamentet, såsom fonden för en rättvis omställning, att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt att genomföra dem på ett sätt som kan få ett så brett stöd som möjligt från parlamentet. Efter att ha gjort en noggrann analys av alla inlämnade förslag och till fullo beaktat kommissionens bedömning av huruvida förslagen uppfyller lagstadgade krav och är genomförbara, antar parlamentet ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder som återspeglar parlamentets politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt genomföra pilotprojekt och förberedande åtgärder och att ge återkoppling om de resultat som uppnåtts på plats. |
| --- | --- |

54.

Betalningar

| 55. | Europaparlamentet uppmärksammar den aldrig tidigare skådade marginalen på 20 067,6 miljoner EUR som lämnats under betalningstaket i budgetförslaget, till följd av att programmen för 2014–2020 inleddes mycket sent, och en motsvarande ackumulering av outnyttjade betalningar, särskilt under underrubrik 1b. Parlamentet betonar behovet av att förhindra en betydande ackumulering av betalningsansökningar i början av nästa fleråriga budgetram som på nytt skulle kunna leda till en betalningskris i unionens budget, såsom varit fallet under den nuvarande perioden, och som kan förhindra att nästa generations program för perioden 2021–2027 inleds under ordnade former. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet ökar därför betalningarna till de europeiska struktur- och investeringsfonderna med totalt 3 miljarder EUR, baserat på förväntningen att medlemsstaterna kommer att påskynda genomförandet av sina operativa program ytterligare under det sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen och bli bättre på att hålla sig till sina egna prognoser. Parlamentet ökar avsättningarna till Efsis garantifond med 948 miljoner EUR för att på ett budgetneutralt sätt tidigarelägga till 2020 de årliga delbetalningar som hittills planerats för åren 2021–2023, dvs. när trycket på betalningarna väntas bli högre. Parlamentet ökar slutligen betalningsbemyndigandena för de budgetposter där åtagandebemyndigandena ökar. |
| --- | --- |

56.

Övriga avsnitt

Avsnitt I – Europaparlamentet

| 57. | Europaparlamentet återinför de anslag som fastställts i budgetberäkningen på grundval av en noggrann och ansvarsfull analys av parlamentets behov för 2020 och som med stor majoritet antogs av kammaren i dess ovannämnda resolution av den 28 mars 2019. Parlamentet är medvetet om att artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt gör det möjligt för kommissionen att justera förslagen till budgetberäkningar från de övriga institutionerna. Parlamentet uttrycker trots detta sin förvåning och djupa oro över kommissionens nedskärningar i parlamentets budget, vilket bryter mot traditionen av gott samarbete mellan de båda institutionerna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet ökar medlen till två budgetposter över nivån i budgetförslaget, på grund av nya faktorer som påverkar övergångsersättningarna för 2020 års budget, som parlamentet inte hade möjlighet att förhindra, nämligen den högre andel ledamöter som inte blev omvalda i valet till Europaparlamentet (63 %, medan ett genomsnitt på 50 % tjänade som beräkningsunderlag) och senareläggningen av brexit till den 31 oktober 2019. Parlamentet ökar också budgetposten för europeiska politiska stiftelser, eftersom deras arbete är avgörande för att främja demokrati och bekämpa falska nyheter och desinformation. |
| --- | --- |

58.

| 59. | I enlighet med den budgetberäkning som parlamentet antagit






  a) | uppmanar Europaparlamentet presidiet att utarbeta en teknisk lösning som gör det möjligt för ledamöterna att utöva sin rösträtt under sin mamma- eller pappaledighet eller långtidssjukledighet, |
| --- | --- | --- |

59.

a)

uppmanar Europaparlamentet presidiet att utarbeta en teknisk lösning som gör det möjligt för ledamöterna att utöva sin rösträtt under sin mamma- eller pappaledighet eller långtidssjukledighet,

| b) | upprepar parlamentet sitt krav på en transparent beslutsprocess inom fastighetspolitiken, och motsätter sig därför pågående praxis med den årliga uppsamlingsöverföringen för att bidra till pågående fastighetsprojekt, vilken görs systematiskt för samma kapitel och avdelningar, och ofta för exakt samma budgetposter; fastighetspolitiken bör finansieras på ett transparent sätt från de budgetposter som är avsedda för den, |
| --- | --- |

b)

upprepar parlamentet sitt krav på en transparent beslutsprocess inom fastighetspolitiken, och motsätter sig därför pågående praxis med den årliga uppsamlingsöverföringen för att bidra till pågående fastighetsprojekt, vilken görs systematiskt för samma kapitel och avdelningar, och ofta för exakt samma budgetposter; fastighetspolitiken bör finansieras på ett transparent sätt från de budgetposter som är avsedda för den,

| c) | påminner parlamentet om sin begäran till presidiet om att vidta åtgärder för att fullt ut anpassa ersättningsnivåerna för resor mellan parlamentets tre arbetsorter för tjänstemän, övriga anställda och ackrediterade assistenter från och med den 1 januari 2020, |
| --- | --- |

c)

påminner parlamentet om sin begäran till presidiet om att vidta åtgärder för att fullt ut anpassa ersättningsnivåerna för resor mellan parlamentets tre arbetsorter för tjänstemän, övriga anställda och ackrediterade assistenter från och med den 1 januari 2020,

| d) | uppmanar parlamentet på nytt talmanskonferensen och presidiet att se över genomförandebestämmelserna för delegationernas verksamhet och uppdrag utanför Europeiska unionen; en sådan översyn bör beakta möjligheten för ackrediterade assistenter att under vissa villkor följa med ledamöter i parlamentets officiella delegationer och på officiella uppdrag, |
| --- | --- |

d)

uppmanar parlamentet på nytt talmanskonferensen och presidiet att se över genomförandebestämmelserna för delegationernas verksamhet och uppdrag utanför Europeiska unionen; en sådan översyn bör beakta möjligheten för ackrediterade assistenter att under vissa villkor följa med ledamöter i parlamentets officiella delegationer och på officiella uppdrag,

| e) | uppmanar parlamentet generalsekreteraren att snabbt lägga fram genomförandebestämmelserna för att se till att de ackrediterade parlamentsassistenternas lagstadgade rättigheter garanteras, så att man undviker en godtycklig tolkning och nuvarande ojämlikheter som hindrar dem från att fullt ut utöva sitt arbete enligt ledamots- och assistentstadgorna, |
| --- | --- |

e)

uppmanar parlamentet generalsekreteraren att snabbt lägga fram genomförandebestämmelserna för att se till att de ackrediterade parlamentsassistenternas lagstadgade rättigheter garanteras, så att man undviker en godtycklig tolkning och nuvarande ojämlikheter som hindrar dem från att fullt ut utöva sitt arbete enligt ledamots- och assistentstadgorna,

| f) | begär parlamentet ett fullständigt genomförande av de åtgärder som rekommenderades i parlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (8), det vill säga genomförandet av utbildningar mot trakasserier för all personal och för samtliga ledamöter, externa revisioner av de två befintliga kommittéerna för bekämpning av trakasserier samt ombildning av de två kommittéerna till en oberoende kommitté med läkare och advokater som ordinarie ledamöter; ett ökat stöd efterlyses för att täcka kostnaderna för ytterligare personal som är behörig att hantera fall av trakasserier inom parlamentet, så att man sammför personal vid en särskild avdelning med experter på medicinsk, psykologisk, rättslig och personalmässig förvaltning, och för att täcka de rättsliga och medicinska utgifterna för personer som utsatts för trakasserier i enlighet med artikel 24 i tjänsteföreskrifterna, |
| --- | --- |

f)

begär parlamentet ett fullständigt genomförande av de åtgärder som rekommenderades i parlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (8), det vill säga genomförandet av utbildningar mot trakasserier för all personal och för samtliga ledamöter, externa revisioner av de två befintliga kommittéerna för bekämpning av trakasserier samt ombildning av de två kommittéerna till en oberoende kommitté med läkare och advokater som ordinarie ledamöter; ett ökat stöd efterlyses för att täcka kostnaderna för ytterligare personal som är behörig att hantera fall av trakasserier inom parlamentet, så att man sammför personal vid en särskild avdelning med experter på medicinsk, psykologisk, rättslig och personalmässig förvaltning, och för att täcka de rättsliga och medicinska utgifterna för personer som utsatts för trakasserier i enlighet med artikel 24 i tjänsteföreskrifterna,

| g) | upprepar parlamentet sin begäran till generalsekreteraren om detaljerade uppskattningar och en uppdelning av kostnaderna för de förberedande tekniska arbetena i Spaak-byggnaden inför renoveringen som beräknas uppgå till 12,4 miljoner EUR, |
| --- | --- |

g)

upprepar parlamentet sin begäran till generalsekreteraren om detaljerade uppskattningar och en uppdelning av kostnaderna för de förberedande tekniska arbetena i Spaak-byggnaden inför renoveringen som beräknas uppgå till 12,4 miljoner EUR,

| h) | upprepar parlamentet sin uppmaning om att videokonferenser och annan teknik ska användas i större utsträckning för att skydda miljön och spara resurser, särskilt genom att minska antalet tjänsteresor mellan de tre arbetsorterna. |
| --- | --- |

h)

upprepar parlamentet sin uppmaning om att videokonferenser och annan teknik ska användas i större utsträckning för att skydda miljön och spara resurser, särskilt genom att minska antalet tjänsteresor mellan de tre arbetsorterna.

Övriga avsnitt (avsnitt IV–X)

| 60. | Europaparlamentet noterar att budgetförslaget huvudsakligen återspeglar budgetberäkningarna från de olika institutioner som ingår i de andra avsnitten av budgeten och som därför, med vissa undantag, motsvarar deras finansiella behov. Parlamentet anser att de nedskärningar som rådet föreslagit därför skulle ha en skadlig inverkan på de berörda institutionernas arbete och följaktligen på deras viktiga bidrag till unionens funktionssätt. Parlamentet föreslår därför att nivåerna i budgetförslaget återinförs i nästan alla fall, även när det gäller tjänsteförteckningarna för Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten. I enlighet med den ”gentlemen’s agreement” som gjorts ändrar parlamentet inte resultatet av rådets behandling när det gäller avsnitten om rådet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att det i ett begränsat antal fall och med beaktande av institutionernas budgetberäkningar är nödvändigt att utöka budgetposterna över nivån i budgetförslaget och att föreslå ytterligare tjänster. Parlamentet föreslår därför






  a) | när det gäller domstolen och på grund av dess allt större arbetsbörda, att återinföra de 11 tjänster som domstolen föreslog i sin budgetberäkning (7 AD-tjänster och 4 AST-tjänster), men som kommissionen inte tog med i budgetförslaget, och att tillhandahålla de nödvändiga anslagen för löner och ersättningar, |
| --- | --- | --- |

61.

a)

när det gäller domstolen och på grund av dess allt större arbetsbörda, att återinföra de 11 tjänster som domstolen föreslog i sin budgetberäkning (7 AD-tjänster och 4 AST-tjänster), men som kommissionen inte tog med i budgetförslaget, och att tillhandahålla de nödvändiga anslagen för löner och ersättningar,

| b) | när det gäller Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, att öka anslagen över nivån i budgetförslaget för ett fåtal budgetposter, så att anslagen kan ligga kvar på ungefär samma nivå som förra året, |
| --- | --- |

b)

när det gäller Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, att öka anslagen över nivån i budgetförslaget för ett fåtal budgetposter, så att anslagen kan ligga kvar på ungefär samma nivå som förra året,

| c) | när det gäller Europeiska ombudsmannen, att lägga till två AD-tjänster utöver budgetförslaget, kombinerat med mindre nedskärningar av tre budgetposter, för att balansera de belopp som återinförts för två andra budgetposter. |
| --- | --- |

c)

när det gäller Europeiska ombudsmannen, att lägga till två AD-tjänster utöver budgetförslaget, kombinerat med mindre nedskärningar av tre budgetposter, för att balansera de belopp som återinförts för två andra budgetposter.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2019)0210.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2019)0326.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0417.

---

Torsdag den 24 oktober 2019

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/123 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/123

---

P9_TA(2019)0045

Ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 i syfte att tillhandahålla ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 202/26)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att mildra de ekonomiska konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal och för att visa solidaritet med de medlemsstater som påverkas mest under dessa exceptionella omständigheter, bör förordning (EG) nr 2012/2002 ändras för att stödja de offentliga utgifterna i samband med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att mildra de ekonomiska konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal och för att visa solidaritet med de medlemsstater som påverkas mest under dessa exceptionella omständigheter, bör förordning (EG) nr 2012/2002 ändras för att stödja de offentliga utgifterna i samband med detta.

| (4) | För att mildra de ekonomiska
  och sociala
  konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal och för att visa solidaritet med de medlemsstater som påverkas mest under dessa exceptionella omständigheter, bör förordning (EG) nr 2012/2002 ändras för att stödja de offentliga utgifterna i samband med detta. |
| --- | --- |

(4)

För att mildra de ekonomiska
  och sociala
  konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal och för att visa solidaritet med de medlemsstater som påverkas mest under dessa exceptionella omständigheter, bör förordning (EG) nr 2012/2002 ändras för att stödja de offentliga utgifterna i samband med detta.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Eftersom detta utgör exceptionell användning av fonden bör biståndet för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår för medlemsstaterna till
  direkt
  följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal vara målinriktat och tidsbegränsat för att skydda fondens ursprungliga syfte och dess förmåga att bistå vid naturkatastrofer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Eftersom detta utgör exceptionell användning av fonden bör biståndet för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår för medlemsstaterna till
  direkt
  följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal vara målinriktat och tidsbegränsat för att skydda fondens ursprungliga syfte och dess förmåga att bistå vid naturkatastrofer.

| (5) | Eftersom detta utgör exceptionell användning av fonden bör biståndet för att minska den allvarliga ekonomiska börda som
  uppstått eller kommer att
  uppstå för medlemsstaterna
  i förberedelserna inför eller
  till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal vara målinriktat och tidsbegränsat för att skydda fondens ursprungliga syfte och dess förmåga att bistå vid naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom detta utgör exceptionell användning av fonden bör biståndet för att minska den allvarliga ekonomiska börda som
  uppstått eller kommer att
  uppstå för medlemsstaterna
  i förberedelserna inför eller
  till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal vara målinriktat och tidsbegränsat för att skydda fondens ursprungliga syfte och dess förmåga att bistå vid naturkatastrofer.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För
  att
  fonden
  ska förbli tillgänglig för naturkatastrofer,
  vilket är dess ursprungliga syfte, bör det fastställas ett budgettak
  för
  stöd i samband med
  Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För
  att
  fonden
  ska förbli tillgänglig för naturkatastrofer,
  vilket är dess ursprungliga syfte, bör det fastställas ett budgettak
  för
  stöd i samband med
  Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal.

| (8) | Eftersom en rimlig budget behövs för
  att
  Europeiska solidaritetsfonden
  ska förbli tillgänglig för naturkatastrofer,
  så måste andra ytterligare medel göras tillgängliga för medlemsstater och regioner
  för
  att hjälpa dem att begränsa effekten av
  Förenade kungarikets
  eventuella
  utträde ur unionen utan avtal
  , till exempel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter eller andra finansieringsinstrument av ad hoc-karaktär
  . |
| --- | --- |

(8)

Eftersom en rimlig budget behövs för
  att
  Europeiska solidaritetsfonden
  ska förbli tillgänglig för naturkatastrofer,
  så måste andra ytterligare medel göras tillgängliga för medlemsstater och regioner
  för
  att hjälpa dem att begränsa effekten av
  Förenade kungarikets
  eventuella
  utträde ur unionen utan avtal
  , till exempel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter eller andra finansieringsinstrument av ad hoc-karaktär
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Bistånd från fonden för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår för medlemsstaterna till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal bör omfattas av samma regler för genomförande, övervakning, rapportering, kontroll och revision som andra insatser via fonden. Med tanke på den stora omfattningen av de offentliga utgifter som potentiellt kan berättiga till stöd är det dessutom viktigt att se till att andra bestämmelser i EU-lagstiftningen, särskilt reglerna om statligt stöd, följs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Bistånd från fonden för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstår för medlemsstaterna till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal bör omfattas av samma regler för genomförande, övervakning, rapportering, kontroll och revision som andra insatser via fonden. Med tanke på den stora omfattningen av de offentliga utgifter som potentiellt kan berättiga till stöd är det dessutom viktigt att se till att andra bestämmelser i EU-lagstiftningen, särskilt reglerna om statligt stöd, följs.

| (9) | Bistånd från fonden för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstått
  eller som kan uppstå
  för medlemsstaterna
  i förberedelserna inför eller
  till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal bör omfattas av samma regler för genomförande, övervakning, rapportering, kontroll och revision som andra insatser via fonden. Med tanke på den stora omfattningen av de offentliga utgifter som potentiellt kan berättiga till stöd är det dessutom viktigt att se till att andra bestämmelser i EU-lagstiftningen, särskilt reglerna om statligt stöd, följs. |
| --- | --- |

(9)

Bistånd från fonden för att minska den allvarliga ekonomiska börda som uppstått
  eller som kan uppstå
  för medlemsstaterna
  i förberedelserna inför eller
  till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen utan avtal bör omfattas av samma regler för genomförande, övervakning, rapportering, kontroll och revision som andra insatser via fonden. Med tanke på den stora omfattningen av de offentliga utgifter som potentiellt kan berättiga till stöd är det dessutom viktigt att se till att andra bestämmelser i EU-lagstiftningen, särskilt reglerna om statligt stöd, följs.

Ändring 5

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 3a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   De tillgängliga anslagen för detta mål ska begränsas till
  hälften
  av det högsta tillgängliga beloppet för fondens insatser under 2019 och 2020. | (2)   De tillgängliga anslagen för detta mål ska begränsas till
  30 %
  av det högsta tillgängliga beloppet för fondens insatser under 2019 och 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)   De tillgängliga anslagen för detta mål ska begränsas till
  hälften
  av det högsta tillgängliga beloppet för fondens insatser under 2019 och 2020.

(2)   De tillgängliga anslagen för detta mål ska begränsas till
  30 %
  av det högsta tillgängliga beloppet för fondens insatser under 2019 och 2020.

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 3a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Detta bistånd ska täcka en del av de ytterligare offentliga utgifter som
  uppstår som en direkt följd av utträdet utan avtal
  och
  som uppstår uteslutande mellan dagen
  för
  utträdet utan avtal och den 31 december 2020
  (nedan kallade ekonomisk börda). | (3)   Detta bistånd ska täcka en del av de ytterligare offentliga utgifter som
  har uppkommit uteslutande mellan den 1 januari 2019
  och
  den 31 december 2020 som förberedelse
  för
  , eller som följd av, ett utträde utan avtal
  (nedan kallade ekonomisk börda). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Detta bistånd ska täcka en del av de ytterligare offentliga utgifter som
  uppstår som en direkt följd av utträdet utan avtal
  och
  som uppstår uteslutande mellan dagen
  för
  utträdet utan avtal och den 31 december 2020
  (nedan kallade ekonomisk börda).

(3)   Detta bistånd ska täcka en del av de ytterligare offentliga utgifter som
  har uppkommit uteslutande mellan den 1 januari 2019
  och
  den 31 december 2020 som förberedelse
  för
  , eller som följd av, ett utträde utan avtal
  (nedan kallade ekonomisk börda).

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 3a – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   En medlemsstat ska ha rätt att ansöka om bistånd enligt denna artikel, om den ekonomiska börda som den drabbas av uppskattas överstiga 1 500 000 000  EUR i 2011 års priser eller utgöra mer än 0,
  3
  % av dess BNI. | (4)   En medlemsstat ska ha rätt att ansöka om bistånd enligt denna artikel, om den ekonomiska börda som den drabbas av uppskattas överstiga 750 000 000  EUR i 2011 års priser eller utgöra mer än
  0,15
  % av dess BNI. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   En medlemsstat ska ha rätt att ansöka om bistånd enligt denna artikel, om den ekonomiska börda som den drabbas av uppskattas överstiga 1 500 000 000  EUR i 2011 års priser eller utgöra mer än 0,
  3
  % av dess BNI.

(4)   En medlemsstat ska ha rätt att ansöka om bistånd enligt denna artikel, om den ekonomiska börda som den drabbas av uppskattas överstiga 750 000 000  EUR i 2011 års priser eller utgöra mer än
  0,15
  % av dess BNI.

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 3b – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Bistånd som tillhandahålls enligt artikel 3a ska endast täcka en medlemsstats ekonomiska börda jämfört med en situation där ett avtal mellan unionen och Förenade kungariket hade slutits. Detta bistånd får till exempel användas för att ge stöd till företag som berörs av utträdet utan avtal, bland annat stöd till statliga stödåtgärder för dessa företag och tillhörande insatser, till åtgärder för att bevara befintlig sysselsättning Moms ska inte utgöra bidragsberättigande utgifter. | (1)   Bistånd som tillhandahålls enligt artikel 3a ska endast täcka en medlemsstats ekonomiska börda jämfört med en situation där ett avtal mellan unionen och Förenade kungariket hade slutits. Detta bistånd får till exempel användas för att ge stöd till företag
  och arbetstagare
  som berörs av utträdet utan avtal, bland annat stöd till statliga stödåtgärder för dessa företag och tillhörande insatser, till åtgärder för att bevara befintlig sysselsättning Moms ska inte utgöra bidragsberättigande utgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Bistånd som tillhandahålls enligt artikel 3a ska endast täcka en medlemsstats ekonomiska börda jämfört med en situation där ett avtal mellan unionen och Förenade kungariket hade slutits. Detta bistånd får till exempel användas för att ge stöd till företag som berörs av utträdet utan avtal, bland annat stöd till statliga stödåtgärder för dessa företag och tillhörande insatser, till åtgärder för att bevara befintlig sysselsättning Moms ska inte utgöra bidragsberättigande utgifter.

(1)   Bistånd som tillhandahålls enligt artikel 3a ska endast täcka en medlemsstats ekonomiska börda jämfört med en situation där ett avtal mellan unionen och Förenade kungariket hade slutits. Detta bistånd får till exempel användas för att ge stöd till företag
  och arbetstagare
  som berörs av utträdet utan avtal, bland annat stöd till statliga stödåtgärder för dessa företag och tillhörande insatser, till åtgärder för att bevara befintlig sysselsättning Moms ska inte utgöra bidragsberättigande utgifter.

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 3b – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Utgifter som berättigar till bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter får inte finansieras enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6a)
     
  Utgifter som berättigar till bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter får inte finansieras enligt denna förordning.

Ändring 10

Ändring 10

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 4a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   De ansvariga nationella myndigheterna i en medlemsstat får lämna in en enda ansökan till kommissionen om finansiellt bidrag från fonden i enlighet med artikel 3a senast den 30
  april
  2020. Ansökan ska minst innehålla alla relevanta uppgifter om den ekonomiska börda som uppstått för den medlemsstaten. Den ska beskriva de offentliga åtgärder som vidtagits
  med anledning
  av utträdet utan avtal och ange deras nettokostnader till och med den 31 december 2020
  och skälen till att de inte hade kunnat undvikas genom förberedelser
  . Den ska också innehålla en motivering rörande den direkta inverkan av utträdet utan avtal. | (1)   De ansvariga nationella myndigheterna i en medlemsstat får lämna in en enda ansökan till kommissionen om finansiellt bidrag från fonden i enlighet med artikel 3a senast den 30
  juni
  2020. Ansökan ska minst innehålla alla relevanta uppgifter om den ekonomiska börda som uppstått för den medlemsstaten. Den ska beskriva de offentliga åtgärder som vidtagits
  som förberedelse inför eller till följd
  av utträdet utan avtal och ange deras nettokostnader till och med den 31 december 2020. Den ska också innehålla en motivering rörande den direkta inverkan av utträdet utan avtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   De ansvariga nationella myndigheterna i en medlemsstat får lämna in en enda ansökan till kommissionen om finansiellt bidrag från fonden i enlighet med artikel 3a senast den 30
  april
  2020. Ansökan ska minst innehålla alla relevanta uppgifter om den ekonomiska börda som uppstått för den medlemsstaten. Den ska beskriva de offentliga åtgärder som vidtagits
  med anledning
  av utträdet utan avtal och ange deras nettokostnader till och med den 31 december 2020
  och skälen till att de inte hade kunnat undvikas genom förberedelser
  . Den ska också innehålla en motivering rörande den direkta inverkan av utträdet utan avtal.

(1)   De ansvariga nationella myndigheterna i en medlemsstat får lämna in en enda ansökan till kommissionen om finansiellt bidrag från fonden i enlighet med artikel 3a senast den 30
  juni
  2020. Ansökan ska minst innehålla alla relevanta uppgifter om den ekonomiska börda som uppstått för den medlemsstaten. Den ska beskriva de offentliga åtgärder som vidtagits
  som förberedelse inför eller till följd
  av utträdet utan avtal och ange deras nettokostnader till och med den 31 december 2020. Den ska också innehålla en motivering rörande den direkta inverkan av utträdet utan avtal.

Ändring 11

Ändring 11

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 4a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Kommissionen ska utarbeta riktlinjer för hur man effektivt får tillgång till och genomför fonden. Riktlinjerna ska innehålla detaljerade uppgifter om utarbetandet av ansökan och de uppgifter som ska lämnas till kommissionen, inbegripet om de bevis som ska lämnas rörande den ekonomiska börda som uppstått. Riktlinjerna ska göras allmänt tillgängliga på webbplatserna för de berörda generaldirektoraten vid kommissionen och kommissionen ska säkerställa en bredare spridning av riktlinjerna till medlemsstaterna. | (2)   Kommissionen ska
  senast den 31 december 2019
  utarbeta riktlinjer för hur man effektivt får tillgång till och genomför fonden. Riktlinjerna ska innehålla detaljerade uppgifter om utarbetandet av ansökan och de uppgifter som ska lämnas till kommissionen, inbegripet om de bevis som ska lämnas rörande den ekonomiska börda som uppstått. Riktlinjerna ska göras allmänt tillgängliga på webbplatserna för de berörda generaldirektoraten vid kommissionen och kommissionen ska säkerställa en bredare spridning av riktlinjerna till medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Kommissionen ska utarbeta riktlinjer för hur man effektivt får tillgång till och genomför fonden. Riktlinjerna ska innehålla detaljerade uppgifter om utarbetandet av ansökan och de uppgifter som ska lämnas till kommissionen, inbegripet om de bevis som ska lämnas rörande den ekonomiska börda som uppstått. Riktlinjerna ska göras allmänt tillgängliga på webbplatserna för de berörda generaldirektoraten vid kommissionen och kommissionen ska säkerställa en bredare spridning av riktlinjerna till medlemsstaterna.

(2)   Kommissionen ska
  senast den 31 december 2019
  utarbeta riktlinjer för hur man effektivt får tillgång till och genomför fonden. Riktlinjerna ska innehålla detaljerade uppgifter om utarbetandet av ansökan och de uppgifter som ska lämnas till kommissionen, inbegripet om de bevis som ska lämnas rörande den ekonomiska börda som uppstått. Riktlinjerna ska göras allmänt tillgängliga på webbplatserna för de berörda generaldirektoraten vid kommissionen och kommissionen ska säkerställa en bredare spridning av riktlinjerna till medlemsstaterna.

Ändring 12

Ändring 12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 4a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Efter den 30
  april
  2020 ska kommissionen, på grundval av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2, för alla inkomna ansökningar bedöma huruvida villkoren för att ta fonden i anspråk är uppfyllda i varje enskilt fall och fastställa beloppen för eventuella finansiella bidrag från fonden inom ramen för tillgängliga medel. | (3)   Efter den 30
  juni
  2020 ska kommissionen, på grundval av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2, för alla inkomna ansökningar bedöma huruvida villkoren för att ta fonden i anspråk är uppfyllda i varje enskilt fall och fastställa beloppen för eventuella finansiella bidrag från fonden inom ramen för tillgängliga medel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Efter den 30
  april
  2020 ska kommissionen, på grundval av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2, för alla inkomna ansökningar bedöma huruvida villkoren för att ta fonden i anspråk är uppfyllda i varje enskilt fall och fastställa beloppen för eventuella finansiella bidrag från fonden inom ramen för tillgängliga medel.

(3)   Efter den 30
  juni
  2020 ska kommissionen, på grundval av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2, för alla inkomna ansökningar bedöma huruvida villkoren för att ta fonden i anspråk är uppfyllda i varje enskilt fall och fastställa beloppen för eventuella finansiella bidrag från fonden inom ramen för tillgängliga medel.

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 4a – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   Bistånd från fonden ska, med beaktande av de tröskelvärden som anges i artikel 3a.4, beviljas de medlemsstater som uppfyller kriterierna för bidragsberättigande på upp till
  5
   % av den ekonomiska börda som uppstått och inom ramen för den tillgängliga budgeten. Om den tillgängliga budgeten skulle visa sig vara otillräcklig ska stödnivån minskas proportionellt. | (4)   Bistånd från fonden ska, med beaktande av de tröskelvärden som anges i artikel 3a.4, beviljas de medlemsstater som uppfyller kriterierna för bidragsberättigande på upp till
  10
   % av den ekonomiska börda som uppstått och inom ramen för den tillgängliga budgeten. Om den tillgängliga budgeten skulle visa sig vara otillräcklig ska stödnivån minskas proportionellt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   Bistånd från fonden ska, med beaktande av de tröskelvärden som anges i artikel 3a.4, beviljas de medlemsstater som uppfyller kriterierna för bidragsberättigande på upp till
  5
   % av den ekonomiska börda som uppstått och inom ramen för den tillgängliga budgeten. Om den tillgängliga budgeten skulle visa sig vara otillräcklig ska stödnivån minskas proportionellt.

(4)   Bistånd från fonden ska, med beaktande av de tröskelvärden som anges i artikel 3a.4, beviljas de medlemsstater som uppfyller kriterierna för bidragsberättigande på upp till
  10
   % av den ekonomiska börda som uppstått och inom ramen för den tillgängliga budgeten. Om den tillgängliga budgeten skulle visa sig vara otillräcklig ska stödnivån minskas proportionellt.

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Artikel 1 – punkt 1 – led 6

Förordning (EG) nr 2012/2002

Artikel 4a – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Beslutet om att ta fonden i anspråk ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet snarast möjligt efter det att kommissionen lämnat in sitt förslag. Såväl kommissionen som Europaparlamentet och rådet ska eftersträva att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk. | (6)   Beslutet om att ta fonden i anspråk ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet snarast möjligt efter det att kommissionen lämnat in sitt förslag. Såväl kommissionen som Europaparlamentet och rådet ska eftersträva att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk
  samt åta sig att lägga fram ett ad hoc-instrument så snart som möjligt för att åtgärda sådana nödsituationer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Beslutet om att ta fonden i anspråk ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet snarast möjligt efter det att kommissionen lämnat in sitt förslag. Såväl kommissionen som Europaparlamentet och rådet ska eftersträva att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk.

(6)   Beslutet om att ta fonden i anspråk ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet snarast möjligt efter det att kommissionen lämnat in sitt förslag. Såväl kommissionen som Europaparlamentet och rådet ska eftersträva att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk
  samt åta sig att lägga fram ett ad hoc-instrument så snart som möjligt för att åtgärda sådana nödsituationer
  .

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0020/2019).

1

---