# Europeiska unionens C 171/6 ma

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 171 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången6 maj 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 171

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången6 maj 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2019–2020Sammanträdena den 16–19 september 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 107, 26.3.2021 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2019–2020Sammanträdena den 16–19 september 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 107, 26.3.2021 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 107, 26.3.2021 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdag 18 september 2019 |
| 2021/C 171/01 | Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om läget i fråga om Förenade kungarikets utträde ur EU (2019/2817(RSP)) | 2 |
| | Torsdag 19 september 2019 |
| 2021/C 171/02 | Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (2019/2821(RSP)) | 8 |
| 2021/C 171/03 | Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (2019/2822(RSP)) | 12 |
| 2021/C 171/04 | Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om Iran, särskilt situationen för kvinnorättsförsvarare och fängslade EU-medborgare med dubbla medborgarskap (2019/2823(RSP)) | 17 |
| 2021/C 171/05 | Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om växters patenterbarhet och väsentligen biologiska förfaringssätt (2019/2800(RSP)) | 22 |
| 2021/C 171/06 | Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (2019/2819(RSP)) | 25 |
| 2021/C 171/07 | Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om läget i genomförandet av EU:s lagstiftning mot penningtvätt (2019/2820(RSP)) | 30 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdag 18 september 2019

2021/C 171/01

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om läget i fråga om Förenade kungarikets utträde ur EU (2019/2817(RSP))

2

Torsdag 19 september 2019

2021/C 171/02

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (2019/2821(RSP))

8

2021/C 171/03

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (2019/2822(RSP))

12

2021/C 171/04

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om Iran, särskilt situationen för kvinnorättsförsvarare och fängslade EU-medborgare med dubbla medborgarskap (2019/2823(RSP))

17

2021/C 171/05

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om växters patenterbarhet och väsentligen biologiska förfaringssätt (2019/2800(RSP))

22

2021/C 171/06

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (2019/2819(RSP))

25

2021/C 171/07

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om läget i genomförandet av EU:s lagstiftning mot penningtvätt (2019/2820(RSP))

30

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 17 september 2019 |
| 2021/C 171/08 | Europaparlamentets beslut av den 17 september 2019 om rådets rekommendation om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (N9-0023/2019 – C9-0048/2019 – 2019/0810(NLE)) | 34 |
| 2021/C 171/09 | Europaparlamentets beslut av den 17 september 2019 om Europeiska centralbankens förslag till utnämning av vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (N9-0008/2019 – C9-0028/2019 – 2019/0903(NLE)) | 35 |
| 2021/C 171/10 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 september 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland (07290/2019 – C8-0154/2019 – 2019/0806(CNS)) | 36 |
| | Onsdag 18 september 2019 |
| 2021/C 171/11 | Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2019 för budgetåret 2019: Införande av överskottet från budgetåret 2018 (11730/2019 – C9-0115/2019 – 2019/2021(BUD)) | 37 |
| 2021/C 171/12 | Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2019 till den allmänna budgeten – förstärkning av centrala program för EU:s konkurrenskraft: Horisont 2020 och Erasmus+ (11731/2019 – C9-0112/2019 – 2019/2022(BUD)) | 39 |
| 2021/C 171/13 | Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för stöd till Rumänien, Italien och Österrike (COM(2019)0206 – C9-0005/2019 – 2019/2023(BUD)) | 41 |
| 2021/C 171/14 | Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2019 för budgetåret 2019 som åtföljer förslaget om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Österrike, Italien och Rumänien (11732/2019 – C9-0113/2019 – 2019/2024(BUD)) | 43 |
| 2021/C 171/15 | Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2019/000 TA 2019 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (COM(2019)0290 – C9-0026/2019 – 2019/2036(BUD)) | 45 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag 17 september 2019

2021/C 171/08

Europaparlamentets beslut av den 17 september 2019 om rådets rekommendation om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (N9-0023/2019 – C9-0048/2019 – 2019/0810(NLE))

34

2021/C 171/09

Europaparlamentets beslut av den 17 september 2019 om Europeiska centralbankens förslag till utnämning av vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (N9-0008/2019 – C9-0028/2019 – 2019/0903(NLE))

35

2021/C 171/10

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 september 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland (07290/2019 – C8-0154/2019 – 2019/0806(CNS))

36

Onsdag 18 september 2019

2021/C 171/11

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2019 för budgetåret 2019: Införande av överskottet från budgetåret 2018 (11730/2019 – C9-0115/2019 – 2019/2021(BUD))

37

2021/C 171/12

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2019 till den allmänna budgeten – förstärkning av centrala program för EU:s konkurrenskraft: Horisont 2020 och Erasmus+ (11731/2019 – C9-0112/2019 – 2019/2022(BUD))

39

2021/C 171/13

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för stöd till Rumänien, Italien och Österrike (COM(2019)0206 – C9-0005/2019 – 2019/2023(BUD))

41

2021/C 171/14

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2019 för budgetåret 2019 som åtföljer förslaget om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Österrike, Italien och Rumänien (11732/2019 – C9-0113/2019 – 2019/2024(BUD))

43

2021/C 171/15

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2019/000 TA 2019 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (COM(2019)0290 – C9-0026/2019 – 2019/2036(BUD))

45

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

6.5.2021

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2019–2020

Sammanträdena den 16–19 september 2019

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 107, 26.3.2021.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdag 18 september 2019

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/2

---

P9_TA(2019)0016

Förenade kungarikets utträde ur EU

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om läget i fråga om Förenade kungarikets utträde ur EU (2019/2817(RSP))

(2021/C 171/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009,

| — | med beaktande av den anmälan som Förenade kungarikets premiärminister gjorde till Europeiska rådet den 29 mars 2017 i enlighet med artikel 50.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den anmälan som Förenade kungarikets premiärminister gjorde till Europeiska rådet den 29 mars 2017 i enlighet med artikel 50.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 april 2017 om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen (1), av den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2), av den 13 december 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (3) och av den 14 mars 2018 om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 april 2017 om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen (1), av den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2), av den 13 december 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (3) och av den 14 mars 2018 om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets (artikel 50) riktlinjer av den 29 april 2017 efter Förenade kungarikets anmälan med stöd av artikel 50 i EU-fördraget, och av bilagan till rådets beslut av den 22 maj 2017 med direktiv för förhandlingarna med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets (artikel 50) riktlinjer av den 29 april 2017 efter Förenade kungarikets anmälan med stöd av artikel 50 i EU-fördraget, och av bilagan till rådets beslut av den 22 maj 2017 med direktiv för förhandlingarna med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs,

| — | med beaktande av Europeiska rådets (artikel 50) riktlinjer av den 15 december 2017 och av bilagan till rådets beslut av den 29 januari 2018 som kompletterar rådets beslut av den 22 maj 2017 med direktiv för förhandlingarna med Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets (artikel 50) riktlinjer av den 15 december 2017 och av bilagan till rådets beslut av den 29 januari 2018 som kompletterar rådets beslut av den 22 maj 2017 med direktiv för förhandlingarna med Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 8 december 2017 från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare om framstegen under den första fasen av förhandlingarna med stöd av artikel 50 i EU-fördraget om Förenade kungarikets utträde under ordnade former ur Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 8 december 2017 från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare om framstegen under den första fasen av förhandlingarna med stöd av artikel 50 i EU-fördraget om Förenade kungarikets utträde under ordnade former ur Europeiska unionen,

| — | med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, som godkändes av Europeiska rådet den 25 november 2018 (nedan kallat utträdesavtalet), och de uttalanden som togs till protokollet från Europeiska rådets möte den dagen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, som godkändes av Europeiska rådet den 25 november 2018 (nedan kallat utträdesavtalet), och de uttalanden som togs till protokollet från Europeiska rådets möte den dagen,

| — | med beaktande av den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, som godkändes av Europeiska rådet den 25 november 2018 (nedan kallad den politiska förklaringen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, som godkändes av Europeiska rådet den 25 november 2018 (nedan kallad den politiska förklaringen),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser (art. 50) av den 13 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser (art. 50) av den 13 december 2018,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet om komplettering av den politiska förklaringen och instrumentet avseende utträdesavtalet av den 11 mars 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet om komplettering av den politiska förklaringen och instrumentet avseende utträdesavtalet av den 11 mars 2019,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476 antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 22 mars 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476 antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 22 mars 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (5),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut (EU) 2019/584 antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 11 april 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut (EU) 2019/584 antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 11 april 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (6),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/642 (7) av den 13 april 2019 om ändring av rådets beslut (EU) 2019/274 av den 11 januari 2019, genom vilket undertecknandet på Europeiska unionens och Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av avtalet om utträde godkändes med förbehåll för att det ingås, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/642 (7) av den 13 april 2019 om ändring av rådets beslut (EU) 2019/274 av den 11 januari 2019, genom vilket undertecknandet på Europeiska unionens och Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av avtalet om utträde godkändes med förbehåll för att det ingås,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Brexit är en aldrig tidigare skådad och beklaglig händelse vars negativa konsekvenser skulle mildras av att Förenade kungariket utträder ur Europeiska unionen (EU) under ordnade former. |
| --- | --- |

A.

Brexit är en aldrig tidigare skådad och beklaglig händelse vars negativa konsekvenser skulle mildras av att Förenade kungariket utträder ur Europeiska unionen (EU) under ordnade former.

| B. | Förenade kungariket och EU kommer att förbli nära grannar och fortsätta att ha många gemensamma intressen. Ramen för sådana nära förbindelser återfinns i den politiska förklaringen, enligt vilken dessa gemensamma intressen kan skyddas och främjas, bland annat genom nya handelsförbindelser. |
| --- | --- |

B.

Förenade kungariket och EU kommer att förbli nära grannar och fortsätta att ha många gemensamma intressen. Ramen för sådana nära förbindelser återfinns i den politiska förklaringen, enligt vilken dessa gemensamma intressen kan skyddas och främjas, bland annat genom nya handelsförbindelser.

| C. | Europaparlamentet företräder EU-medborgarna och kommer att agera under hela den process som leder fram till Förenade kungarikets utträde för att skydda sina intressen. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet företräder EU-medborgarna och kommer att agera under hela den process som leder fram till Förenade kungarikets utträde för att skydda sina intressen.

| D. | För närvarande bor det ungefär 3,2 miljoner medborgare från de resterande 27 medlemsstaterna (EU-27) i Förenade kungariket och 1,2 miljoner medborgare från Förenade kungariket (nedan kallade brittiska medborgare) i EU-27. De medborgarna bosatte sig i en annan medlemsstat på grundval av de rättigheter som tillkommer dem enligt EU:s lagstiftning och utifrån antagandet att de skulle fortsätta att åtnjuta dessa rättigheter livet ut. |
| --- | --- |

D.

För närvarande bor det ungefär 3,2 miljoner medborgare från de resterande 27 medlemsstaterna (EU-27) i Förenade kungariket och 1,2 miljoner medborgare från Förenade kungariket (nedan kallade brittiska medborgare) i EU-27. De medborgarna bosatte sig i en annan medlemsstat på grundval av de rättigheter som tillkommer dem enligt EU:s lagstiftning och utifrån antagandet att de skulle fortsätta att åtnjuta dessa rättigheter livet ut.

| E. | Dessutom finns det 1,8 miljoner medborgare födda i Nordirland som, tack vare långfredagsavtalet, har rätt till irländskt medborgarskap och därmed har rätt till EU-medborgarskap och till de rättigheter som är knutna till EU-medborgarskapet där de är bosatta. |
| --- | --- |

E.

Dessutom finns det 1,8 miljoner medborgare födda i Nordirland som, tack vare långfredagsavtalet, har rätt till irländskt medborgarskap och därmed har rätt till EU-medborgarskap och till de rättigheter som är knutna till EU-medborgarskapet där de är bosatta.

| F. | EU, och Förenade kungariket som utträdande medlemsstat, har båda en allt överskuggande skyldighet att säkerställa en heltäckande och ömsesidig strategi för att skydda rättigheterna för EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket och brittiska medborgare som är bosatta i EU:s 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

EU, och Förenade kungariket som utträdande medlemsstat, har båda en allt överskuggande skyldighet att säkerställa en heltäckande och ömsesidig strategi för att skydda rättigheterna för EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket och brittiska medborgare som är bosatta i EU:s 27 medlemsstater.

| G. | Förenade kungarikets regerings uttalanden nyligen till förmån för en politik med regleringsmässiga avvikelser från EU väcker frågor om hur nära de framtida ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket kan vara. |
| --- | --- |

G.

Förenade kungarikets regerings uttalanden nyligen till förmån för en politik med regleringsmässiga avvikelser från EU väcker frågor om hur nära de framtida ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket kan vara.

| H. | Förenade kungarikets utträde ur EU får inte på något sätt äventyra fredsprocessen i Nordirland eller skada ekonomin på ön Irland, vilket skulle inträffa vid en eventuell hårdnande gräns mellan Nordirland och Irland och vilket under alla omständigheter den nödlösning som överenskommits mellan Förenade kungariket och EU i utträdesavtalet utformades för att förhindra. |
| --- | --- |

H.

Förenade kungarikets utträde ur EU får inte på något sätt äventyra fredsprocessen i Nordirland eller skada ekonomin på ön Irland, vilket skulle inträffa vid en eventuell hårdnande gräns mellan Nordirland och Irland och vilket under alla omständigheter den nödlösning som överenskommits mellan Förenade kungariket och EU i utträdesavtalet utformades för att förhindra.

| I. | Enligt långfredagsavtalet erkänns ”legitimiteten hos varje val som fritt görs av en majoritet av de nordirländska medborgarna med avseende på Nordirlands status”. |
| --- | --- |

I.

Enligt långfredagsavtalet erkänns ”legitimiteten hos varje val som fritt görs av en majoritet av de nordirländska medborgarna med avseende på Nordirlands status”.

| J. | Förenade kungarikets regering insisterar på att nödlösningen måste avlägsnas från utträdesavtalet, men har hittills inte lagt fram rättsligt bindande förslag som skulle kunna ersätta det. |
| --- | --- |

J.

Förenade kungarikets regering insisterar på att nödlösningen måste avlägsnas från utträdesavtalet, men har hittills inte lagt fram rättsligt bindande förslag som skulle kunna ersätta det.

| K. | Förenade kungarikets regering verkar ha planerat för ”inget avtal” och att en del av regeringens medlemmar anser att en brexit utan avtal skulle vara det optimala utfallet för Förenade kungarikets utträde ur EU. |
| --- | --- |

K.

Förenade kungarikets regering verkar ha planerat för ”inget avtal” och att en del av regeringens medlemmar anser att en brexit utan avtal skulle vara det optimala utfallet för Förenade kungarikets utträde ur EU.

| L. | Förenade kungarikets premiärminister har sagt att en avtalslös brexit skulle utgöra ”misslyckat statsmannaskap”. |
| --- | --- |

L.

Förenade kungarikets premiärminister har sagt att en avtalslös brexit skulle utgöra ”misslyckat statsmannaskap”.

| M. | Enligt det gemensamma instrument för utträdesavtalet som godkändes den 11 mars 2019 på Förenade kungarikets begäran, förutsätter ett gemensamt arbete för alternativa arrangemang att utträdesavtalet ratificeras. |
| --- | --- |

M.

Enligt det gemensamma instrument för utträdesavtalet som godkändes den 11 mars 2019 på Förenade kungarikets begäran, förutsätter ett gemensamt arbete för alternativa arrangemang att utträdesavtalet ratificeras.

| N. | Förenade kungarikets utträde ur EU utan avtal skulle ekonomiskt sett vara mycket skadligt för båda parter, även om en sådan ekonomisk skada – såsom officiella siffror och brittiska regeringsrapporter visar – oproportionerligt skulle drabba Förenade kungariket, inbegripet dess utomeuropeiska territorier. |
| --- | --- |

N.

Förenade kungarikets utträde ur EU utan avtal skulle ekonomiskt sett vara mycket skadligt för båda parter, även om en sådan ekonomisk skada – såsom officiella siffror och brittiska regeringsrapporter visar – oproportionerligt skulle drabba Förenade kungariket, inbegripet dess utomeuropeiska territorier.

| O. | Den enade front som upprätthålls av EU-institutionerna och EU-27 är fortfarande avgörande och kommer att bibehållas. |
| --- | --- |

O.

Den enade front som upprätthålls av EU-institutionerna och EU-27 är fortfarande avgörande och kommer att bibehållas.

Utträdesavtalet och den politiska förklaringen

| 1. | Europaparlamentet anser att det ligger i Förenade kungarikets och EU:s överväldigande intresse att Förenade kungarikets utträde ur EU sker på ett ordnat sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser fortfarande att utträdesavtalet, som ett sätt att möjliggöra ett sådant utträde från EU under ordnade former för Förenade kungariket, är rättvist och balanserat, samtidigt som det fullt ut respekterar både Förenade kungarikets ”absoluta krav” och EU:s principer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att det värdefulla med utträdesavtalet är att det skapar rättssäkerhet för alla som påverkas av Förenade kungarikets utträde ur EU och att det i största möjliga utsträckning






  — | skyddar rättigheterna och livsvalen för EU-medborgare som bor i Förenade kungariket och för brittiska medborgare som bor i EU-27, |
| --- | --- | --- |

3.

—

skyddar rättigheterna och livsvalen för EU-medborgare som bor i Förenade kungariket och för brittiska medborgare som bor i EU-27,

| — | inbegriper nödlösningen för gränsen mellan Irland och Nordirland som, i avsaknad av överenskomna lösningar inom ramen för ett framtida avtal eller av operativa alternativa arrangemang som ger samma garantier, kommer att skydda långfredagsavtalet och fredsprocessen i Nordirland samt undvika en hårdare gräns och på så sätt stödja samarbete mellan nord och syd och hela öns ekonomi, samtidigt som den garanterar att EU:s inre marknad behålls intakt, |
| --- | --- |

—

inbegriper nödlösningen för gränsen mellan Irland och Nordirland som, i avsaknad av överenskomna lösningar inom ramen för ett framtida avtal eller av operativa alternativa arrangemang som ger samma garantier, kommer att skydda långfredagsavtalet och fredsprocessen i Nordirland samt undvika en hårdare gräns och på så sätt stödja samarbete mellan nord och syd och hela öns ekonomi, samtidigt som den garanterar att EU:s inre marknad behålls intakt,

| — | föreskriver en enda finansiell uppgörelse med Förenade kungariket som inbegriper alla rättsliga förpliktelser som härrör från ännu icke uppfyllda åtaganden och innehåller bestämmelser om poster utanför balansräkningen, ansvarsförbindelser och andra finansiella kostnader som uppstår som en direkt följd av Förenade kungarikets utträde, |
| --- | --- |

—

föreskriver en enda finansiell uppgörelse med Förenade kungariket som inbegriper alla rättsliga förpliktelser som härrör från ännu icke uppfyllda åtaganden och innehåller bestämmelser om poster utanför balansräkningen, ansvarsförbindelser och andra finansiella kostnader som uppstår som en direkt följd av Förenade kungarikets utträde,

| — | inbegriper, på begäran av Förenade kungariket och i syfte att säkerställa rättslig säkerhet och kontinuitet samt tid att förhandla om de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket, en övergångsperiod fram till den 31 december 2020, som kan förlängas en gång med upp till två år, |
| --- | --- |

—

inbegriper, på begäran av Förenade kungariket och i syfte att säkerställa rättslig säkerhet och kontinuitet samt tid att förhandla om de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket, en övergångsperiod fram till den 31 december 2020, som kan förlängas en gång med upp till två år,

| — | tar upp andra separationsfrågor som kommer att göra det möjligt för Förenade kungariket att lämna EU under ordnade former, |
| --- | --- |

—

tar upp andra separationsfrågor som kommer att göra det möjligt för Förenade kungariket att lämna EU under ordnade former,

| — | innehåller bestämmelser om styrelseformer som skyddar Europeiska unionens domstols roll vid tolkningen av utträdesavtalet, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

—

innehåller bestämmelser om styrelseformer som skyddar Europeiska unionens domstols roll vid tolkningen av utträdesavtalet, beroende på vad som är lämpligt.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att de grundläggande alternativ som Förenade kungariket har när det gäller gränsen mellan Irland och Nordirland är och kommer att förbli desamma oavsett regering. Parlamentet påminner om att Förenade kungarikets regering förkastade det första förslaget från EU om en nödlösning enbart för Nordirland och begärde därefter att den skulle omformas i den form som nu finns i utträdesavtalet. Parlamentet uttrycker sin beredvillighet att återgå till en nödlösning enbart för Nordirland, men betonar att det inte kommer att ge sitt godkännande till ett utträdesavtal utan en nödlösning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att nödlösningen har stöd från en överväldigande majoritet av de politiska partier som företräds i Nordirlands församling och, enligt nyligen genomförda undersökningar, av en majoritet av medborgarna i Nordirland. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att nödlösningen endast bör användas som en tillfällig åtgärd som en sista utväg och välkomnar alla åtgärder som gör detta tydligt. Parlamentet välkomnar särskilt det faktum att arbetet och investeringarna, i enlighet med utträdesavtalet självt, är inriktade på att undersöka hur alternativa arrangemang för gränsen, baserade på ny teknik, skulle kunna komma att användas i framtiden för att säkerställa att det inte blir någon hård gräns på ön Irland. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att dessa alternativa arrangemang endast kan godtas om de gör det möjligt att undvika fysisk infrastruktur vid gränserna eller relaterade kontroller, för att skydda hela öns ekonomi, för att slå vakt om långfredagsavtalet – däribland att upprätthålla nödvändiga förutsättningar för fortsatt nord-sydsamarbete – och för att säkerställa att EU:s inre marknad behålls intakt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det åligger Förenade kungariket att lägga fram skriftliga förslag till sådana alternativa arrangemang som är fullt operativa, som på ett heltäckande sätt behandlar alla kontroller som utförs vid EU:s yttre gränser, som är förenliga med punkterna 43 och 49 i den gemensamma rapporten av den 8 december 2017 och som kan ta hänsyn till eventuella framtida regleringsmässiga skillnader mellan Förenade kungariket och EU. Parlamentet beklagar att Förenade kungarikets regering, trots uttalanden från vissa av dess medlemmar om förekomsten av alternativa arrangemang, hittills inte har lagt fram rättsligt bindande förslag som skulle kunna ersätta nödlösningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att den politiska förklaringen, som fastställer ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket, ligger i linje med Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2018 om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket, där man efterfrågar ett associeringsavtal, samt med detaljerade synpunkter från parlamentets utskott, och återspeglar Förenade kungarikets val när det gäller omfattningen av och djupet i dess framtida förbindelser med EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin vilja att omvandla den politiska förklaringen till ett dokument med en mer formell och rättslig karaktär som fastställer målet att upprätta ett så nära associeringsavtal mellan EU och Förenade kungariket att nödlösningen, även om hållbara alternativa arrangemang saknas, inte behöver användas. |
| --- | --- |

10.

Utan avtal

| 11. | Europaparlamentet påminner om att fördragen – i avsaknad av ett avtal eller en förlängning av den period som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget – i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget kommer att upphöra att vara tillämpliga på Förenade kungariket från och med den 1 november 2019. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det helt och hållet vore Förenade kungarikets regerings ansvar om det skulle utträda ur EU utan ett avtal. Parlamentet påpekar dessutom de följder som ett sådant utträde utan avtal skulle ha för gränsen mellan Nordirland och Irland samt för långfredagsavtalets verkan och genomförande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar det starka motståndet i det brittiska underhuset och på andra håll mot beslutet att hemförlova det brittiska parlamentet fram till den 14 oktober 2019, vilket gör det mer sannolikt att Förenade kungariket utträder ur EU utan ett avtal. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar under tiden EU-institutionernas och EU-27:s beredskapsplaneringsåtgärder för en avtalslös brexit. Parlamentet konstaterar att dessa är unilaterala, i EU:s intresse och av tillfällig art. Parlamentet betonar vidare att de inte har samma konsekvenser som ett avtal som möjliggör ett utträde under ordnade former och att de heller inte återskapar fördelarna med medlemskap i EU eller villkoren i någon av de övergångsperioder som föreskrivs i utträdesavtalet. Parlamentet välkomnar de senaste förslag som kommissionen lade fram den 4 september 2019 och förbinder sig att behandla dem så snabbt som möjligt och att se till att de bördor som följer av de administrativa förfarandena begränsas till ett minimum, särskilt i fråga om att ge ekonomiskt stöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att det inte kan finnas någon övergångsperiod utan utträdesavtalet eller införas några ”miniavtal” för att bidra till att mildra störningarna av ett oordnat utträde ur EU för Förenade kungariket. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att ytterligare förhandlingar mellan EU och Förenade kungariket efter Förenade kungarikets utträde ur EU utan en överenskommelse endast kan ske under förutsättning att Förenade kungariket fullgör sina skyldigheter och åtaganden i fråga om medborgerliga rättigheter, den ekonomiska uppgörelsen och långfredagsavtalet i alla dess delar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att Förenade kungarikets finansiella och andra skyldigheter kommer att fortfarande att existera i händelse av ett utträde utan avtal. Parlamentet bekräftar att det i ett sådant fall kommer att vägra att godkänna alla eventuella avtal mellan EU och Förenade kungariket, såvida inte Förenade kungariket fullgör sina åtaganden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att de framtida förhandlingarna mellan EU och Förenade kungariket, när väl sådana åtaganden har ingåtts, kommer att kräva kraftfulla skyddsåtgärder och bestämmelser om lika villkor, i syfte att skydda EU:s inre marknad och undvika att försätta EU:s företag i en potentiellt orättvis konkurrensnackdel. Parlamentet upprepar i detta avseende de villkor som anges i dess resolution av den 14 mars 2018, inte minst när det gäller att säkerställa höga skyddsnivåer för miljön, sysselsättningen och konsumenterna. Parlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal som inte respekterar sådana skyddsnivåer inte skulle ratificeras av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att skyddet av rättigheter och livsval, däribland yrkesställning och sociala rättigheter, för EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket och brittiska medborgare som är bosatta i EU-27, förblir dess främsta prioritering och att alla ansträngningar bör göras för att se till att dessa medborgare inte påverkas av Förenade kungarikets utträde ur EU. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över genomförandet av Förenade kungarikets bosättningsprogram och den stora andelen sökande – upp till 42 procent enligt de senaste officiella siffrorna från Förenade kungariket – som endast tilldelas provisorisk status som bofast. Parlamentet påminner om att detta kan undvikas om Förenade kungariket väljer ett administrativt förfarande som har karaktär av en förklaring och lägger bevisbördan på de brittiska myndigheterna för att bestrida förklaringen. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen Förenade kungariket att se över sin strategi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Förenade kungariket och EU-27 att vidta åtgärder som ger rättslig förutsebarhet för EU-medborgare som bor i Förenade kungariket och för brittiska medborgare som bor i EU-27. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att EU-27 bör eftersträva en konsekvent och generös strategi för att skydda rättigheterna för brittiska medborgare som är bosatta i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att nyligen gjorda och motstridiga uttalanden från inrikesministeriet i fråga om fri rörlighet efter den 31 oktober 2019 har gett upphov till mycket onödig osäkerhet för EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket, med risk för att dessa uttalanden kan ytterligare förvärra den fientliga miljö de möter och negativt påverka deras förmåga att hävda sina rättigheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att många brittiska medborgare starkt motsatt sig att de ska förlora de rättigheter som de i dag åtnjuter enligt artikel 20 i EUF-fördraget. Parlamentet föreslår att EU-27 undersöker hur man kan begränsa detta inom ramen för EU:s primärrätt, med fullständig respekt för principerna om ömsesidighet, rättvisa, symmetri och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

23.

Förlängning av artikel 50-tidsfristen

| 24. | Europaparlamentet noterar att en lag från det brittiska parlamentet antogs den 9 september 2019, enligt vilken Förenade kungarikets regering är skyldig att begära en förlängning om ett avtal inte nåtts med EU senast den 19 oktober 2019. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anger att det skulle stödja en förlängning av den tidsfrist som anges i artikel 50 om det finns skäl för och ett syfte med en sådan förlängning (för att undvika en ”avtalslös brexit”, hålla allmänna val eller en folkomröstning, återkalla artikel 50 eller godkänna ett avtal om utträde) och om EU-institutionernas arbete och verksamhet inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att det inte kommer att gå vidare med omröstningen om godkännande förrän det brittiska parlamentet har godkänt ett avtal med EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar Förenade kungarikets regerings beslut att under rådande omständigheter inte utnämna någon kandidat till posten som kommissionsledamot och heller inte skicka brittiska företrädare till vissa EU-möten sedan den 1 september 2019. Parlamentet betonar att detta inte kommer att påverka EU-institutionernas förmåga att fungera smidigt, och bekräftar, i fråga om Europaparlamentet, att brittiska ledamöter av Europaparlamentet fram till Förenade kungarikets utträde kommer att fortsätta att vara ledamöter av Europaparlamentet och behålla alla sina rättigheter och skyldigheter. Parlamentet påminner om att Förenade kungariket, så länge landet förblir en medlemsstat, kommer att åtnjuta sina rättigheter och vara bundet av sina skyldigheter enligt fördragen, inbegripet principen om lojalt samarbete. |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, Europeiska unionens råd, kommissionen, de nationella parlamenten och Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 24.

(2)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 2.

(3)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 32.

(4)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 40.

(5)  EUT L 80 I, 22.3.2019, s. 1.

(6)  EUT L 101, 11.4.2019, s. 1.

(7)  EUT L 110 I, 25.4.2019, s. 1.

---

Torsdag 19 september 2019

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/8

---

P9_TA(2019)0017

Situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (2019/2821(RSP))

(2021/C 171/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt av den 24 november 2016 om förbindelserna mellan EU och Turkiet (1), av den 27 oktober 2016 om situationen för journalister i Turkiet (2), av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (3) och av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt av den 24 november 2016 om förbindelserna mellan EU och Turkiet (1), av den 27 oktober 2016 om situationen för journalister i Turkiet (2), av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (3) och av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2019 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260), och av det arbetsdokument som åtföljer rapporten om Turkiet 2019 (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2019 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260), och av det arbetsdokument som åtföljer rapporten om Turkiet 2019 (SWD(2019)0220),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juni 2018, och av relevanta slutsatser från rådet och Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juni 2018, och av relevanta slutsatser från rådet och Europeiska rådet,

| — | med beaktande av de preliminära slutsatserna från valövervakningsuppdraget från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de preliminära slutsatserna från valövervakningsuppdraget från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens rekommendationer och Turkiets åtagande enligt den europeiska stadgan om kommunalt självstyre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens rekommendationer och Turkiets åtagande enligt den europeiska stadgan om kommunalt självstyre,

| — | med beaktande av resolution 2260 av den 24 januari 2019 från Europarådets parlamentariska församling (PACE) The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?. |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2260 av den 24 januari 2019 från Europarådets parlamentariska församling (PACE) The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?.

| — | med beaktande av de uttalanden av den 19 augusti 2019 som gjordes av Europeiska utrikestjänstens talesperson om att valda borgmästare stängts av från sina tjänster och hundratals personer gripits i sydöstra Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden av den 19 augusti 2019 som gjordes av Europeiska utrikestjänstens talesperson om att valda borgmästare stängts av från sina tjänster och hundratals personer gripits i sydöstra Turkiet,

| — | med beaktande av Europadomstolens dom i målet Selahattin Demirtaş mot Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens dom i målet Selahattin Demirtaş mot Turkiet,

| — | med beaktande av resolution 2156 (2017) från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2156 (2017) från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Turkiet,

| — | med beaktande av att EU:s grundläggande värden vilar på rättsstatsprincipen, respekten för de mänskliga rättigheterna och på värden som även gäller för EU:s alla kandidatländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att EU:s grundläggande värden vilar på rättsstatsprincipen, respekten för de mänskliga rättigheterna och på värden som även gäller för EU:s alla kandidatländer,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Turkiet är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Turkiet är part i,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Turkiet är ett viktigt partnerland till EU och förväntas såsom kandidatland att upprätthålla de högsta standarderna avseende demokrati, däribland respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, trovärdiga val, grundläggande friheter och allas rätt till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

A.

Turkiet är ett viktigt partnerland till EU och förväntas såsom kandidatland att upprätthålla de högsta standarderna avseende demokrati, däribland respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, trovärdiga val, grundläggande friheter och allas rätt till en rättvis rättegång.

| B. | Den 31 mars 2019 hölls lokalval i Turkiet, vilka ”genomfördes på ett ordnat sätt”, enligt de preliminära slutsatserna från valövervakningsdelegationen från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter. Valdeltagandet i lokalvalen var imponerande, men valet fick omfattande kritik av observatörerna på grund av att medierna hade en alltför partisk hållning till det styrande Folkets allians. |
| --- | --- |

B.

Den 31 mars 2019 hölls lokalval i Turkiet, vilka ”genomfördes på ett ordnat sätt”, enligt de preliminära slutsatserna från valövervakningsdelegationen från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter. Valdeltagandet i lokalvalen var imponerande, men valet fick omfattande kritik av observatörerna på grund av att medierna hade en alltför partisk hållning till det styrande Folkets allians.

| C. | I lokalvalen den 31 mars 2019 fick borgmästaren Adnan Selçuk Mızraklı i Diyarbakır en majoritet på 63 %, borgmästare Ahmet Türk i Mardin, en majoritet på 56 %, och borgmästare Bedia Özgökçe i Van en majoritet på 54 % av rösterna, vilket därför betyder att alla tre borgmästare fått ett tydligt folkligt mandat att fullgöra de skyldigheter som gäller för borgmästarämbetet. |
| --- | --- |

C.

I lokalvalen den 31 mars 2019 fick borgmästaren Adnan Selçuk Mızraklı i Diyarbakır en majoritet på 63 %, borgmästare Ahmet Türk i Mardin, en majoritet på 56 %, och borgmästare Bedia Özgökçe i Van en majoritet på 54 % av rösterna, vilket därför betyder att alla tre borgmästare fått ett tydligt folkligt mandat att fullgöra de skyldigheter som gäller för borgmästarämbetet.

| D. | Alla tre borgmästare godkändes av Turkiets högsta valråd (YSK) och fick ställa upp som kandidater i valet. |
| --- | --- |

D.

Alla tre borgmästare godkändes av Turkiets högsta valråd (YSK) och fick ställa upp som kandidater i valet.

| E. | Eftersom de demokratiskt valda borgmästarna i Diyarbakır, Van och Mardin i sydöstra Turkiet för närvarande sades vara föremål för brottsutredningar på grund av deras påstådda kopplingar till terrorism ersattes de av regeringstillsatta provinsguvernörer/förvaltare. |
| --- | --- |

E.

Eftersom de demokratiskt valda borgmästarna i Diyarbakır, Van och Mardin i sydöstra Turkiet för närvarande sades vara föremål för brottsutredningar på grund av deras påstådda kopplingar till terrorism ersattes de av regeringstillsatta provinsguvernörer/förvaltare.

| F. | Det är mycket allvarligt att Adnan Selçuk Mızraklı, Ahmet Türk och Bedia Özgökçe Ertan har ersatts av statliga guvernörer eftersom det innebär ett ifrågasättande av de demokratiska valresultaten av den 31 mars 2019. Ytterligare 418 civila, främst ledamöter och anställda i kommunstyrelser från 29 olika provinser i Turkiet, fängslades den 18 augusti 2019, på liknande ogrundade anklagelser. |
| --- | --- |

F.

Det är mycket allvarligt att Adnan Selçuk Mızraklı, Ahmet Türk och Bedia Özgökçe Ertan har ersatts av statliga guvernörer eftersom det innebär ett ifrågasättande av de demokratiska valresultaten av den 31 mars 2019. Ytterligare 418 civila, främst ledamöter och anställda i kommunstyrelser från 29 olika provinser i Turkiet, fängslades den 18 augusti 2019, på liknande ogrundade anklagelser.

| G. | I september 2016 ändrades kommunallagen enligt ett undantagstillstånd för att göra det administrativt sett lättare att avsätta borgmästare som anklagas för att ha kopplingar till terrorism och ersätta dem med provinsguvernörer. Venedigkommissionen uppmanade de turkiska myndigheterna att upphäva de bestämmelser som infördes genom Turkiets lagdekret nr 674 av den 1 september 2016 – vilka egentligen inte behövs enligt undantagstillståndet – särskilt dem som gäller reglerna för tillsättning av en ledig tjänst som borgmästare, vice borgmästare och ledamot av kommunstyrelse, genom utnämning. |
| --- | --- |

G.

I september 2016 ändrades kommunallagen enligt ett undantagstillstånd för att göra det administrativt sett lättare att avsätta borgmästare som anklagas för att ha kopplingar till terrorism och ersätta dem med provinsguvernörer. Venedigkommissionen uppmanade de turkiska myndigheterna att upphäva de bestämmelser som infördes genom Turkiets lagdekret nr 674 av den 1 september 2016 – vilka egentligen inte behövs enligt undantagstillståndet – särskilt dem som gäller reglerna för tillsättning av en ledig tjänst som borgmästare, vice borgmästare och ledamot av kommunstyrelse, genom utnämning.

| H. | Den 9 april 2019 förklarade YSK att fyra andra valda borgmästare och ledamöter i kommunstyrelser i sydöstra Turkiet var olämpliga och inte fick tillträda, trots att YSK hade godkänt deras kandidaturer före valet den 31 mars 2019, med argumentet att dessa kandidater tidigare hade varit statstjänstemän och avskedats genom regeringsdekret. I enlighet med detta beslut godkände YSK att dessa tjänster gick till kandidater från rättvise- och utvecklingspartiet (AKP). Tillslagen mot den politiska oppositionen i Turkiet äger rum samtidigt som demokratiska röster får allt mindre utrymme och mot bakgrund av turkiska myndigheternas fortsatta åtgärder i syfte att tysta avvikande röster, bland annat journalister, människorättsförsvarare, akademiker, domare och advokater. |
| --- | --- |

H.

Den 9 april 2019 förklarade YSK att fyra andra valda borgmästare och ledamöter i kommunstyrelser i sydöstra Turkiet var olämpliga och inte fick tillträda, trots att YSK hade godkänt deras kandidaturer före valet den 31 mars 2019, med argumentet att dessa kandidater tidigare hade varit statstjänstemän och avskedats genom regeringsdekret. I enlighet med detta beslut godkände YSK att dessa tjänster gick till kandidater från rättvise- och utvecklingspartiet (AKP). Tillslagen mot den politiska oppositionen i Turkiet äger rum samtidigt som demokratiska röster får allt mindre utrymme och mot bakgrund av turkiska myndigheternas fortsatta åtgärder i syfte att tysta avvikande röster, bland annat journalister, människorättsförsvarare, akademiker, domare och advokater.

| I. | Många av de vidtagna åtgärderna är oproportionerliga, bryter mot nationell turkisk lagstiftning och strider mot de åtaganden som åvilar en medlem av Europarådet och mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Över 150 000 personer greps i samband med tillslagen efter kuppen och 78 000 greps, anklagade för terrorism, samtidigt som fler än 50 000 personer fortfarande hålls fängslade, i de flesta fall utan avgörande bevis. Från december 2018 är det sammanlagt omkring 57 000 personer som sitter i fängelser utan åtal eller som väntar på rättegång. Över 20 % av personerna sitter fängslade för terrorismrelaterade anklagelser, däribland journalister, politiska aktivister, advokater och människorättsförsvarare, vilket har lett till en ökad oro över rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

I.

Många av de vidtagna åtgärderna är oproportionerliga, bryter mot nationell turkisk lagstiftning och strider mot de åtaganden som åvilar en medlem av Europarådet och mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Över 150 000 personer greps i samband med tillslagen efter kuppen och 78 000 greps, anklagade för terrorism, samtidigt som fler än 50 000 personer fortfarande hålls fängslade, i de flesta fall utan avgörande bevis. Från december 2018 är det sammanlagt omkring 57 000 personer som sitter i fängelser utan åtal eller som väntar på rättegång. Över 20 % av personerna sitter fängslade för terrorismrelaterade anklagelser, däribland journalister, politiska aktivister, advokater och människorättsförsvarare, vilket har lett till en ökad oro över rättsväsendets oberoende.

| J. | YSK:s beslut att göra om borgmästarvalet i storstadsområdet Istanbul och göra kandidater som kommit på andra plats till borgmästare för enskilda kommuner i sydöstra Turkiet är ett allvarligt problem, särskilt när det gäller respekten för valprocessens laglighet och integritet och för institutionens oberoende från politisk inblandning. |
| --- | --- |

J.

YSK:s beslut att göra om borgmästarvalet i storstadsområdet Istanbul och göra kandidater som kommit på andra plats till borgmästare för enskilda kommuner i sydöstra Turkiet är ett allvarligt problem, särskilt när det gäller respekten för valprocessens laglighet och integritet och för institutionens oberoende från politisk inblandning.

| K. | Den 3 september 2019 meddelade den turkiska inrikesministern att ytterligare beslut om att avsätta förtroendevalda tjänstemän skulle vidtas, och hotade framför allt med att ersätta Istanbuls borgmästare Ekrem İmamoğlu. |
| --- | --- |

K.

Den 3 september 2019 meddelade den turkiska inrikesministern att ytterligare beslut om att avsätta förtroendevalda tjänstemän skulle vidtas, och hotade framför allt med att ersätta Istanbuls borgmästare Ekrem İmamoğlu.

| L. | Den 6 september 2019 dömdes provinsordföranden för Republikanska folkpartiet (CHP), Canan Kafantcıoğlu, till 9 år och 8 månaders fängelse för att ha förolämpat presidenten, förolämpat offentliga tjänstemän, kränkt staten, uppviglat folket till fientlighet och hat samt för att mellan 2012 och 2017 ha använt sina sociala mediekanaler för spridning av propaganda för en terroristorganisation. |
| --- | --- |

L.

Den 6 september 2019 dömdes provinsordföranden för Republikanska folkpartiet (CHP), Canan Kafantcıoğlu, till 9 år och 8 månaders fängelse för att ha förolämpat presidenten, förolämpat offentliga tjänstemän, kränkt staten, uppviglat folket till fientlighet och hat samt för att mellan 2012 och 2017 ha använt sina sociala mediekanaler för spridning av propaganda för en terroristorganisation.

| M. | Flera offentliga demonstrationer som organiserats mot avsättandet av borgmästarna har förbjudits av säkerhetsskäl, och vid de demonstrationer som har ägt rum har polisen skingrat demonstranterna på ett våldsamt sätt, och ofta gjort massgripanden och åtalat deltagare. Detta är ett resultat av den lagstiftning som infördes omedelbart efter det att undantagstillståndet upphävdes. |
| --- | --- |

M.

Flera offentliga demonstrationer som organiserats mot avsättandet av borgmästarna har förbjudits av säkerhetsskäl, och vid de demonstrationer som har ägt rum har polisen skingrat demonstranterna på ett våldsamt sätt, och ofta gjort massgripanden och åtalat deltagare. Detta är ett resultat av den lagstiftning som infördes omedelbart efter det att undantagstillståndet upphävdes.

| N. | Turkiet har drabbats av ett antal attacker och vid kuppförsöket 2016 dödades 248 personer. |
| --- | --- |

N.

Turkiet har drabbats av ett antal attacker och vid kuppförsöket 2016 dödades 248 personer.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de turkiska myndigheternas beslut att avsätta demokratiskt valda borgmästare på grundval av tvivelaktiga bevis. Parlamentet betonar att dessa åtgärder fortsätter att undergräva den politiska oppositionens möjligheter att utöva sina rättigheter och uppfylla sina demokratiska funktioner. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige de medlemmar av oppositionen som greps i tillslagen mot alla i landet med avvikande åsikter, och att lägga ner samtliga anklagelser mot dem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är mycket kritiskt till att lokalvalda företrädare ersätts av icke valda förvaltare på ett godtyckligt sätt, vilket ytterligare undergräver Turkiets demokratiska struktur. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att återinsätta alla borgmästare och övriga förtroendevalda tjänstemän som vann lokalvalen den 31 mars 2019 och som har hindrats från att tillträda eller som har avskedats eller ersatts med icke valda förvaltare på ogrundade anklagelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer starkt den politiskt motiverade domen mot Canan Kafantcıoğlu, som uppenbarligen straffas för att ha spelat en nyckelroll i den framgångsrika valkampanjen av Istanbuls borgmästare, och kräver att den omedelbart upphävs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer de turkiska myndigheternas hot mot andra förtroendevalda tjänstemän och uppmanar Turkiet att avstå från ytterligare hot. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar vikten av goda förbindelser med Turkiet som bygger på gemensamma värden, respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, fria och demokratiska val – inklusive för valresultaten – grundläggande friheter och allmän rätt till en rättvis rättegång. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att garantera de mänskliga rättigheterna för alla som lever och arbetar i Turkiet, inklusive de som behöver internationellt skydd. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över den pågående försämringen av de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen i Turkiet, och fördömer godtyckliga frihetsberövanden, rättsliga och administrativa trakasserier, reseförbud och andra medel för att förfölja tusentals turkiska medborgare, däribland politiker och förtroendevalda, människorättsförsvarare, statliga tjänstemän, medlemmar i organisationer i det civila samhället, akademiker och otaliga vanliga medborgare. Parlamentet uttrycker oro över rapporter om fortsatta åtal och utredningar av alltför allmänna och vaga terroristbrott. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att göra sin lagstiftning mot terrorism förenlig med internationella människorättsnormer. Parlamentet upprepar att en allmänt definierad turkisk lagstiftning mot terrorism inte bör användas för att straffa medborgare och medier för att de utövar sin rätt till yttrandefrihet eller för att godtyckligt avsätta förtroendevalda företrädare och ersätta dem med regeringens förvaltare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att upprätthålla internationella principer, säkerställa mångfald samt förenings- och yttrandefrihet, bästa praxis och att garantera en gynnsam miljö för dem som väljs då det turkiska folket på ett fritt och rättvist sätt uttrycker sin vilja. Parlamentet betonar att dessa beslut kränker rätten till fria val, rätten till politiskt deltagande och rätten till yttrandefrihet enligt Europakonventionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den överdrivna användningen av rättsliga förfaranden mot lokala förtroendevalda i Turkiet och att dessa ersätts av utnämnda tjänstemän – en praxis som allvarligt undergräver den lokala demokratins funktion. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att se till att alla personer har rätt till ett korrekt rättsförfarande och att få sina fall granskade av en i enlighet med internationella normer oberoende domstol som kan säkerställa ersättning – inklusive kompensation för de materiella och ideella skador som orsakats. Parlamentet uppmanar Turkiet att säkerställa det operativa, strukturella och finansiella oberoendet för den turkiska institutionen för mänskliga rättigheter och jämlikhet och för den turkiska ombudsmannen, för att garantera deras förmåga att tillhandahålla verkliga möjligheter till översyn och prövning och att rätta sig efter Europadomstolens domar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet protesterar med kraft mot att Selahattin Demirtas, oppositionsledare och presidentkandidat, fortfarande hålls frihetsberövad, och kräver att han omedelbart och villkorslöst försätts på fri fot. Parlamentet noterar Europadomstolens dom i hans rättsfall, i vilken de turkiska myndigheterna uppmanas att omedelbart frige honom. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över att turkiska myndigheter övervakar sociala medieplattformar och stänger ned konton på sociala medier. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att ge parlamentet utförlig information om de frågor som diskuterades vid den politiska dialogen mellan EU och Turkiet den 13 september 2019. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ta upp situationen vad gäller gripna medlemmar av oppositionen, människorättsförsvarare, politiska aktivister, advokater, journalister och akademiker som hålls fängslade, med sina turkiska motparter, och att ge dem diplomatiskt och politiskt stöd samt bevaka rättegångar och rättsfall. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka användningen av krisstöd till människorättsförsvarare och att se till att EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Turkiets president, Turkiets regering och parlament, och begär att denna resolution ska översättas till turkiska. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 93.

(2)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 199.

(3)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 56.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2019)0200.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/12

---

P9_TA(2019)0018

Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (2019/2822(RSP))

(2021/C 171/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma och om situationen för rohingyafolket, särskilt resolutionerna av den 21 maj 2015 (1), den 7 juli 2016 (2), den 15 december 2016 (3), den 14 september 2017 (4), den 14 juni 2018 (5) och den 13 september 2018 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma och om situationen för rohingyafolket, särskilt resolutionerna av den 21 maj 2015 (1), den 7 juli 2016 (2), den 15 december 2016 (3), den 14 september 2017 (4), den 14 juni 2018 (5) och den 13 september 2018 (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 februari 2018 om Myanmar/Burma och slutsatserna av den 10 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 februari 2018 om Myanmar/Burma och slutsatserna av den 10 december 2018,

| — | med beaktande av den femte människorättsdialogen mellan Europeiska unionen och Myanmar, som hölls i Nay Pyi Taw i Myanmar den 14 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte människorättsdialogen mellan Europeiska unionen och Myanmar, som hölls i Nay Pyi Taw i Myanmar den 14 juni 2019,

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord,

| — | med beaktande av den slutliga rapporten och rekommendationerna från den Kofi Annan-ledda rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten och rekommendationerna från den Kofi Annan-ledda rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds rapport från generalsekreteraren om konfliktrelaterat sexuellt våld, som offentliggjordes den 23 mars 2018 (S/2018/250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds rapport från generalsekreteraren om konfliktrelaterat sexuellt våld, som offentliggjordes den 23 mars 2018 (S/2018/250),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 8 augusti 2018 (A/HRC/42/50) om de detaljerade resultaten från det oberoende internationella undersökningsuppdraget för Myanmar (UNIFFM), FN:s människorättsråds resolution av den 3 oktober 2018 om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i Myanmar (A/HRC/RES/39/2) och rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 7 augusti 2019 om FN:s oberoende utredningsmekanism för Myanmar (A/HRC/42/66), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 8 augusti 2018 (A/HRC/42/50) om de detaljerade resultaten från det oberoende internationella undersökningsuppdraget för Myanmar (UNIFFM), FN:s människorättsråds resolution av den 3 oktober 2018 om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i Myanmar (A/HRC/RES/39/2) och rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 7 augusti 2019 om FN:s oberoende utredningsmekanism för Myanmar (A/HRC/42/66),

| — | med beaktande av UNIFFM:s rapport av den 22 augusti 2019 om sexuellt och könsrelaterat våld i Myanmar och de könsspecifika konsekvenserna av landets etniska konflikter (A/HRC/42/CRP.4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNIFFM:s rapport av den 22 augusti 2019 om sexuellt och könsrelaterat våld i Myanmar och de könsspecifika konsekvenserna av landets etniska konflikter (A/HRC/42/CRP.4),

| — | med beaktande av Genèvekonventionen från 1949 och tilläggsprotokollen till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen från 1949 och tilläggsprotokollen till denna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan 2017 har mer än 700 000 rohingyer flytt från Myanmar för att söka skydd i grannlandet Bangladesh, till följd av förtryck, ständiga allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, med utbrett dödande, våldtäkter och nedbränning av byar utfört av Myanmars väpnade grupper i delstaten Rakhine, där över 1 miljon rohingyer haft sina hem. |
| --- | --- |

A.

Sedan 2017 har mer än 700 000 rohingyer flytt från Myanmar för att söka skydd i grannlandet Bangladesh, till följd av förtryck, ständiga allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, med utbrett dödande, våldtäkter och nedbränning av byar utfört av Myanmars väpnade grupper i delstaten Rakhine, där över 1 miljon rohingyer haft sina hem.

| B. | Rohingyafolket betraktas allmänt som en av de mest förföljda minoriteterna och utgör den största statslösa gruppen, och många rohingyer lever nu i det största flyktinglägret i världen, Kutupalong i Cox’s Bazar i Bangladesh. |
| --- | --- |

B.

Rohingyafolket betraktas allmänt som en av de mest förföljda minoriteterna och utgör den största statslösa gruppen, och många rohingyer lever nu i det största flyktinglägret i världen, Kutupalong i Cox’s Bazar i Bangladesh.

| C. | Flyktinglägren i Bangladesh är överbefolkade och präglas av ohälsosamma förhållanden. De erbjuder begränsad tillgång till mödravård och hälso- och sjukvård för kvinnor och barn, och de är extremt sårbara för naturkatastrofer, till exempel jordskred och översvämningar. Rohingyer som lever i flyktingläger utsätts fortfarande för allvarliga hot, och eftersom mat och vatten är av dålig kvalitet löper de allvarlig risk att drabbas av olika sjukdomar och infektioner. Rohingya-barn har fortfarande inte tillräcklig tillgång till formell utbildning. Under de senaste veckorna har rohingyaflyktingarna i Bangladesh utsatts för inskränkningar av sin rätt till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet. Utegångsförbud och nedstängning av kommunikationer kan underlätta ytterligare allvarliga människorättskränkningar riktade mot dem. |
| --- | --- |

C.

Flyktinglägren i Bangladesh är överbefolkade och präglas av ohälsosamma förhållanden. De erbjuder begränsad tillgång till mödravård och hälso- och sjukvård för kvinnor och barn, och de är extremt sårbara för naturkatastrofer, till exempel jordskred och översvämningar. Rohingyer som lever i flyktingläger utsätts fortfarande för allvarliga hot, och eftersom mat och vatten är av dålig kvalitet löper de allvarlig risk att drabbas av olika sjukdomar och infektioner. Rohingya-barn har fortfarande inte tillräcklig tillgång till formell utbildning. Under de senaste veckorna har rohingyaflyktingarna i Bangladesh utsatts för inskränkningar av sin rätt till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet. Utegångsförbud och nedstängning av kommunikationer kan underlätta ytterligare allvarliga människorättskränkningar riktade mot dem.

| D. | Omkring 600 000 rohingyer beräknas finnas kvar i delstaten Rakhine och de utsätts för fortgående diskriminerande politik och rutiner, med systematiska kränkningar av deras grundläggande rättigheter, godtyckliga gripanden, inspärranden i överbefolkade läger, avsaknad av rörelsefrihet och kraftigt begränsad tillgång till utbildning samt hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

D.

Omkring 600 000 rohingyer beräknas finnas kvar i delstaten Rakhine och de utsätts för fortgående diskriminerande politik och rutiner, med systematiska kränkningar av deras grundläggande rättigheter, godtyckliga gripanden, inspärranden i överbefolkade läger, avsaknad av rörelsefrihet och kraftigt begränsad tillgång till utbildning samt hälso- och sjukvård.

| E. | Sedan juni 2019 har myndigheterna i Myanmar infört ett telekommunikationsavbrott i de norra och centrala delarna av delstaten Rakhine och i Palewa i delstaten Chin. Strikta militära kontroller har inrättats som begränsar tillträdet till och mediebevakningen i delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

E.

Sedan juni 2019 har myndigheterna i Myanmar infört ett telekommunikationsavbrott i de norra och centrala delarna av delstaten Rakhine och i Palewa i delstaten Chin. Strikta militära kontroller har inrättats som begränsar tillträdet till och mediebevakningen i delstaten Rakhine.

| F. | Myanmar och Bangladesh har aviserat planer för repatriering, men dessa har ställts in på grund av bristande garantier. Flyktingarna har blivit svårt traumatiserade och är rädda för att återvända. Alla återvändanden måste vara trygga, frivilliga, värdiga och hållbara, och i linje med principen om ”non-refoulement”. |
| --- | --- |

F.

Myanmar och Bangladesh har aviserat planer för repatriering, men dessa har ställts in på grund av bristande garantier. Flyktingarna har blivit svårt traumatiserade och är rädda för att återvända. Alla återvändanden måste vara trygga, frivilliga, värdiga och hållbara, och i linje med principen om ”non-refoulement”.

| G. | Den 27 augusti 2018 offentliggjorde UNIFFM sin rapport där det konstaterades att de mest allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och grövsta brott enligt internationell rätt, inbegripet brott mot mänskligheten och sannolikt folkmord, begåtts mot rohingyafolket. Den 10 december 2018 uttryckte rådet djup oro över vad UNIFFM kommit fram till. Myanmar har hittills vägrat att låta ett undersökningsuppdrag som inrättats av FN:s råd för mänskliga rättigheter att resa in i landet, och nekar även tillträde för FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Myanmar. |
| --- | --- |

G.

Den 27 augusti 2018 offentliggjorde UNIFFM sin rapport där det konstaterades att de mest allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och grövsta brott enligt internationell rätt, inbegripet brott mot mänskligheten och sannolikt folkmord, begåtts mot rohingyafolket. Den 10 december 2018 uttryckte rådet djup oro över vad UNIFFM kommit fram till. Myanmar har hittills vägrat att låta ett undersökningsuppdrag som inrättats av FN:s råd för mänskliga rättigheter att resa in i landet, och nekar även tillträde för FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Myanmar.

| H. | Enligt den senaste rapporten från UNIFFM av den 16 september 2019 fortsätter de åtgärder som vidtas av regeringen i Myanmar att utgöra en del av ett omfattande och systematiskt angrepp, som innebär förföljelse och andra brott mot mänskligheten riktade mot de rohingyer som finns kvar i delstaten Rakhine. I sin rapport av den 22 augusti 2019 rapporterade UNIFFM dessutom om allvarligt och pågående avsiktligt sexuellt och könsrelaterat våld, inbegripet systematiska våldtäkter, gruppvåldtäkter och sexuella tvångshandlingar, som begås av Myanmars militär och säkerhetsstyrkor mot rohingyernas kvinnor, barn och transsexuella personer som ett led i en kampanj för etnisk rensning och för att terrorisera och straffa etniska minoriteter. Sexuellt våld används för att splittra hela samhällen och hindra kvinnor och flickor från att återvända hem. De som utsätts för våldtäkt i lägren kan drabbas av social utestängning från den egna gruppen. |
| --- | --- |

H.

Enligt den senaste rapporten från UNIFFM av den 16 september 2019 fortsätter de åtgärder som vidtas av regeringen i Myanmar att utgöra en del av ett omfattande och systematiskt angrepp, som innebär förföljelse och andra brott mot mänskligheten riktade mot de rohingyer som finns kvar i delstaten Rakhine. I sin rapport av den 22 augusti 2019 rapporterade UNIFFM dessutom om allvarligt och pågående avsiktligt sexuellt och könsrelaterat våld, inbegripet systematiska våldtäkter, gruppvåldtäkter och sexuella tvångshandlingar, som begås av Myanmars militär och säkerhetsstyrkor mot rohingyernas kvinnor, barn och transsexuella personer som ett led i en kampanj för etnisk rensning och för att terrorisera och straffa etniska minoriteter. Sexuellt våld används för att splittra hela samhällen och hindra kvinnor och flickor från att återvända hem. De som utsätts för våldtäkt i lägren kan drabbas av social utestängning från den egna gruppen.

| I. | EU har konsekvent krävt att de ansvariga för sådana brott ska ställas till svars, och EU har lagt fram och stött de resolutioner som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 27 september 2018 och i FN:s generalförsamlings tredje utskott den 16 november 2018. Myndigheterna i Myanmar vägrar att ordentligt utreda brott mot rohingyernas mänskliga rättigheter och att ställa förövarna till svars. Myanmar fortsätter att förneka att dessa kränkningar och brott någonsin förekommit. De högst uppsatta militärer som övervakade angreppen mot rohingyerna har fortfarande kvar sina befattningar. Myndigheterna vägrar att samarbeta med FN:s mekanismer. |
| --- | --- |

I.

EU har konsekvent krävt att de ansvariga för sådana brott ska ställas till svars, och EU har lagt fram och stött de resolutioner som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 27 september 2018 och i FN:s generalförsamlings tredje utskott den 16 november 2018. Myndigheterna i Myanmar vägrar att ordentligt utreda brott mot rohingyernas mänskliga rättigheter och att ställa förövarna till svars. Myanmar fortsätter att förneka att dessa kränkningar och brott någonsin förekommit. De högst uppsatta militärer som övervakade angreppen mot rohingyerna har fortfarande kvar sina befattningar. Myndigheterna vägrar att samarbeta med FN:s mekanismer.

| J. | Den 29 april 2019 förlängde rådet de restriktiva åtgärderna mot Myanmar med ett år, dvs. fram till och med den 30 april 2020, inbegripet frysning av tillgångar och reseförbud för 14 höga militärer, gränsvakter och poliser i Myanmar, som ansvarat för människorättskränkningar mot folkgruppen rohingya, mot etniska minoriteter i byar och mot civila i delstaterna Rakhine, Kachin och Shan. |
| --- | --- |

J.

Den 29 april 2019 förlängde rådet de restriktiva åtgärderna mot Myanmar med ett år, dvs. fram till och med den 30 april 2020, inbegripet frysning av tillgångar och reseförbud för 14 höga militärer, gränsvakter och poliser i Myanmar, som ansvarat för människorättskränkningar mot folkgruppen rohingya, mot etniska minoriteter i byar och mot civila i delstaterna Rakhine, Kachin och Shan.

| K. | Rohingyerna har officiellt varit statslösa sedan 1982 då de burmesiska medborgarskapslagarna antogs, eftersom lagarna berövar rohingyafolket grundläggande medborgerliga, politiska och socioekonomiska rättigheter, såsom rätten till fri rörlighet, politiskt deltagande, sysselsättning och social välfärd. Uppskattningsvis 1,1 miljoner rohingyer nekas möjlighet till medborgarskap. Rohingyer som återvänder tvingas underteckna ett nationellt kontrollkort, vilket innebär att de fråntas möjligheten till medborgarskap i Myanmar. |
| --- | --- |

K.

Rohingyerna har officiellt varit statslösa sedan 1982 då de burmesiska medborgarskapslagarna antogs, eftersom lagarna berövar rohingyafolket grundläggande medborgerliga, politiska och socioekonomiska rättigheter, såsom rätten till fri rörlighet, politiskt deltagande, sysselsättning och social välfärd. Uppskattningsvis 1,1 miljoner rohingyer nekas möjlighet till medborgarskap. Rohingyer som återvänder tvingas underteckna ett nationellt kontrollkort, vilket innebär att de fråntas möjligheten till medborgarskap i Myanmar.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt starka fördömande av alla tidigare och nuvarande kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och de systematiska och utbredda angreppen, inbegripet mord, trakasserier, våldtäkter och förstörelse av egendom, som enligt UNIFFM och FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter utgör folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, och utförs av de väpnade styrkorna mot befolkningsgruppen rohingya. Parlamentet fördömer med kraft den oproportionerliga reaktionen från militären och säkerhetsstyrkorna. Parlamentet betonar att militären ständigt har misslyckats med att respektera internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över den pågående konflikten, kränkningarna och det sexuella och könsrelaterade våld som de väpnade styrkorna rapporteras utsätta rohingyerna i Myanmar för. Parlamentet fördömer sådana kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning, och upprepar sina uppmaningar till regeringen i Myanmar, under Aung San Suu Kyis ledning, och till säkerhetsstyrkorna att omedelbart sätta stopp för de pågående kränkningarna, dödandet och det sexuella och könsrelaterade våldet mot rohingyerna och andra etniska grupper. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta diskrimineringen av rohingyerna och de stränga restriktioner som åläggs deras fria rörlighet samt frånvaron av grundläggande tjänster för dem i Myanmar. Parlamentet understryker att mediefrihet och kritisk journalistik är grundläggande hörnstenar i demokratin, och nödvändiga för att främja goda styrelseformer, öppenhet och ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar regeringen i Myanmar att ge internationella observatörer, inbegripet FN:s särskilda rapportör för situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar och oberoende övervaknings-, människorätts- samt humanitära organisationer fullständigt och obehindrat tillträde till delstaterna Rakhine, Kachin och Shan, för att säkerställa oberoende och opartiska utredningar av anklagelser om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, av alla parter, och att häva internetnedstängningen i de återstående fyra kommunerna Ponnagyun, Mrauk-U, Kyuaktaw och Minbya. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Myanmar att skapa förutsättningar och garantier för ett säkert, frivilligt, värdigt och hållbart återvändande, under FN:s övervakning, för de rohingyer som vill återvända till sitt hemland. Parlamentet uppmanar både Myanmars och Bangladeshs regering att fullt ut följa principen om ”non-refoulement”. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Myanmar att utan dröjsmål tillstå och erkänna rohingyernas fulla medborgarskap, inklusive åtföljande rättigheter och konstitutionella garantier, och att fullt ut genomföra rekommendationerna från den internationella rådgivande kommittén för Rakhine. Parlamentet uppmanar vidare regeringen i Myanmar att inleda en dialog med företrädare för rohingyerna och att erkänna folkgruppen rohingya bland de 135 rättsligt erkända etniska grupperna i Myanmar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet ger sitt erkännande åt arbetet i den femte människorättsdialogen mellan Europeiska unionen och Myanmar. Parlamentet noterar att diskussionerna omfattat ett brett spektrum av människorättsfrågor, inbegripet ansvarsskyldighet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, situationen i delstaterna Rakhine, Kachin och Shan, bland annat humanitärt tillträde, grundläggande fri- och rättigheter, fördrivna personers behov, ekonomiska och sociala rättigheter, migration och människorättssamarbete i multilaterala forum. Parlamentet beklagar att dialogen inte har haft någon effekt på situationen på plats. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringen och armén i Myanmar att tillåta trovärdiga och oberoende utredningar om de påstådda allvarliga och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att de som begått dessa brott snarast måste ställas inför rätta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att kräva ansvarsskyldighet i multilaterala forum för dem som begått brotten i Myanmar. Parlamentet välkomnar det ledarskap EU visade i samband med inrättandet av FN:s oberoende utredningsmekanism för Myanmar, som ska samla in, konsolidera, bevara och analysera bevis avseende de allvarligaste internationella brott och kränkningar som begåtts i Myanmar sedan 2011. Parlamentet uppmanar Myanmar att samarbeta med internationella insatser för att säkerställa ansvarsskyldighet, bland annat genom att göra det möjligt för den nya oberoende utredningsmekanismen för Myanmar att få tillträde till landet. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet att se till att mekanismen får det stöd som behövs, även ekonomiskt, för att utföra sitt uppdrag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att rådet (utrikes frågor) den 24 juni 2018 och den 21 december 2018 antog sanktioner mot militärer och tjänstemän inom Myanmars armé (Tatmadaw), gränsbevakningen och polisen, som är ansvariga för allvarliga människorättskränkningar mot folkgruppen rohingya, och förväntar sig att dessa personer blir föremål för en kontinuerlig granskning inom sanktionssystemet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till FN:s säkerhetsråd att införa ett omfattande vapenembargo mot Myanmar och att anta riktade sanktioner mot de fysiska och juridiska personer som bedöms ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner Myanmars regering om att den måste fullgöra sina skyldigheter och åtaganden i fråga om demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter, vilket är en avgörande del av initiativet ”Allt utom vapen”. Parlamentet förväntar sig att kommissionen inleder en utredning i detta avseende. Parlamentet beklagar att kommissionen ännu inte har inlett en sådan utredning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Internationella brottmålsdomstolens (ICC) beslut avseende sin domsrätt när det gäller deporteringen av rohingya-befolkningen från Myanmar, liksom ICC-chefsåklagarens beslut att inleda en förundersökning av brott som begåtts mot rohingyerna sedan oktober 2016 och som ingår i domstolens behörighet. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Myanmar att samarbeta med ICC. Parlamentet uppmanar Myanmar att underteckna Romstadgan för ICC. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att hänskjuta situationen i Myanmar till ICC, inbegripet alla brott under domstolens jurisdiktion som begåtts mot rohingyerna, eller att inrätta en särskild internationell brottmålsdomstol för detta. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att inta en ledande roll i FN:s säkerhetsråd i fråga om begäran att hänskjuta situationen i Myanmar till ICC. Vidare uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater att ansluta sig till och stödja ansträngningarna för att inleda ett rättsärende om Myanmars eventuella överträdelse av FN:s konvention om folkmord vid Internationella domstolen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att verka för att en resolution om Myanmar antas vid nästa session i FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar insatserna från regeringen och befolkningen i Bangladesh när det gäller att erbjuda skydd och säkerhet för rohingyaflyktingar, och uppmuntrar dem att fortsätta att ge humanitärt bistånd till flyktingar från Myanmar. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bangladesh att garantera att rohingya-barn får fullständig och odiskriminerande tillgång till kvalitetsutbildning, att häva restriktionerna för tillgång till internet och onlinekommunikation och för rätten till fri rörlighet, och att säkerställa att säkerhetsstyrkor som är verksamma i lägren upprätthåller alla standarder för att skydda flyktingarnas personliga säkerhet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att EU i början av september 2019 betalade ut två miljoner euro i livsmedelsbistånd till FN:s världslivsmedelsprogram för rohingyernas flyktingläger i Cox’s Bazar, men uppmanar ändå rådet och kommissionen att fortsätta sina insatser, med tanke på behoven på plats. Parlamentet påminner om att det ekonomiska ansvaret för att bistå flyktingarna inte på ett oproportionerligt sätt får vila på Bangladesh. Parlamentet efterlyser ytterligare internationellt stöd för de samhällen som tar emot flyktingar, bland annat genom att åtgärda inhemska utmaningar på det sociala, utbildningsmässiga och ekonomiska planet samt inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner dessutom om behovet av medicinskt och psykologiskt stöd i flyktinglägren, och betonar att stödet måste vara särskilt anpassat till sårbara grupper, inbegripet kvinnor och barn. Parlamentet efterlyser flera stödtjänster för dem som utsatts för våldtäkt och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till regeringen och parlamentet i Myanmar, stadsrådgivaren Aung San Suu Kyi, regeringen och parlamentet i Bangladesh, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, generalsekreteraren för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda rapportör för situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar, FN:s flyktingkommissarie och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 52.

(2)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 134.

(3)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 112.

(4)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 109.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0261.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0345.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/17

---

P9_TA(2019)0019

Iran, särskilt situationen för kvinnorättsförsvarare och fängslade EU-medborgare med dubbla medborgarskap

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om Iran, särskilt situationen för kvinnorättsförsvarare och fängslade EU-medborgare med dubbla medborgarskap (2019/2823(RSP))

(2021/C 171/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt om mänskliga rättigheter och i synnerhet resolutionerna av den 14 mars 2019 om Iran, särskilt fallet med människorättsförsvarare (1), av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (2), av den 31 maj 2018 om situationen för personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran som sitter fängslade i Iran (3), av den 25 oktober 2016 om EU-strategin gentemot Iran efter kärnteknikavtalet (4), av den 3 april 2014 om EU:s strategi gentemot Iran (5), av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (6) och av den 17 november 2011 om Iran – nya kränkningar av de mänskliga rättigheterna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt om mänskliga rättigheter och i synnerhet resolutionerna av den 14 mars 2019 om Iran, särskilt fallet med människorättsförsvarare (1), av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (2), av den 31 maj 2018 om situationen för personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran som sitter fängslade i Iran (3), av den 25 oktober 2016 om EU-strategin gentemot Iran efter kärnteknikavtalet (4), av den 3 april 2014 om EU:s strategi gentemot Iran (5), av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (6) och av den 17 november 2011 om Iran – nya kränkningar av de mänskliga rättigheterna (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Iran av den 4 februari 2019 och rådets genomförandeförordning (EU) 2019/560 av den 8 april 2019 om genomförande av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran, i vilken de restriktiva åtgärderna med hänsyn till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran förlängs med ett år till och med den 13 april 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Iran av den 4 februari 2019 och rådets genomförandeförordning (EU) 2019/560 av den 8 april 2019 om genomförande av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran, i vilken de restriktiva åtgärderna med hänsyn till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran förlängs med ett år till och med den 13 april 2020 (8),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 februari 2019 från FN:s generalsekreterare om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 februari 2019 från FN:s generalsekreterare om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av rapporterna från den särskilde rapportören om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran från september 2018 och av den 30 januari 2019 och 18 juli 2019 samt hans uttalande av den 16 augusti 2019 om kvarhållandet av och de långa fängelsestraffen mot Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi och Yasaman Aryani, tre iranska kvinnor som godtyckligt frihetsberövats för att de offentligt protesterat mot kravet att bära slöja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från den särskilde rapportören om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran från september 2018 och av den 30 januari 2019 och 18 juli 2019 samt hans uttalande av den 16 augusti 2019 om kvarhållandet av och de långa fängelsestraffen mot Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi och Yasaman Aryani, tre iranska kvinnor som godtyckligt frihetsberövats för att de offentligt protesterat mot kravet att bära slöja,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 november 2018 från FN:s människorättsexperter om att Iran måste skydda försvarare av kvinnors rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 november 2018 från FN:s människorättsexperter om att Iran måste skydda försvarare av kvinnors rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet online och offline och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet online och offline och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 mars 2019 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om domen mot den iranska människorättsadvokaten Nasrin Sotoudeh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 mars 2019 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om domen mot den iranska människorättsadvokaten Nasrin Sotoudeh,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Iran är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Iran är part i,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 17 december 2018 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 17 december 2018 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av de mänskliga rättigheterna i centrum för all EU-politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av de mänskliga rättigheterna i centrum för all EU-politik,

| — | med beaktande av FN:s samtliga principer om skydd av alla personer som på något sätt är frihetsberövade eller fängslade, antagna 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s samtliga principer om skydd av alla personer som på något sätt är frihetsberövade eller fängslade, antagna 1988,

| — | med beaktande av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar (”Nelson Mandela-reglerna”), antagna 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar (”Nelson Mandela-reglerna”), antagna 2015,

| — | med beaktande av den iranske presidentens medborgarrättsstadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den iranske presidentens medborgarrättsstadga,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De senaste månaderna har iranska revolutionsdomstolar börjat ta betydligt hårdare tag mot fredliga motståndsaktioner där kvinnorättsförsvarare protesterar mot kravet att bära hijab, bland annat genom fängelsestraffens längd. Sedan 2018 har enligt FN minst 32 personer gripits och minst 10 fängslats för att ha protesterat mot hijabtvånget. |
| --- | --- |

A.

De senaste månaderna har iranska revolutionsdomstolar börjat ta betydligt hårdare tag mot fredliga motståndsaktioner där kvinnorättsförsvarare protesterar mot kravet att bära hijab, bland annat genom fängelsestraffens längd. Sedan 2018 har enligt FN minst 32 personer gripits och minst 10 fängslats för att ha protesterat mot hijabtvånget.

| B. | De iranska aktivisterna Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi och Yasaman Aryani blev godtyckligt frihetsberövade i april 2019 efter att ha lagt upp en video på nätet där de visade sig utan huvudduk medan de fredligt protesterade mot Irans lagar om slöjtvång och samtidigt delade ut blommor i Teherans tunnelbana den 8 mars 2019, den internationella kvinnodagen. Iranskan Sahar Khodayari, som frihetsberövades för att hon försökt titta på en fotbollsmatch inne på en arena, brände sig själv till döds i protest sedan hon fått reda på att hon skulle få sex månaders fängelse för sina handlingar. |
| --- | --- |

B.

De iranska aktivisterna Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi och Yasaman Aryani blev godtyckligt frihetsberövade i april 2019 efter att ha lagt upp en video på nätet där de visade sig utan huvudduk medan de fredligt protesterade mot Irans lagar om slöjtvång och samtidigt delade ut blommor i Teherans tunnelbana den 8 mars 2019, den internationella kvinnodagen. Iranskan Sahar Khodayari, som frihetsberövades för att hon försökt titta på en fotbollsmatch inne på en arena, brände sig själv till döds i protest sedan hon fått reda på att hon skulle få sex månaders fängelse för sina handlingar.

| C. | I augusti 2019 dömdes Mojgan Keshavarz, Yasaman Aryani, Monireh Arabshahi och Saba Kord-Afshari till fängelsestraff på 16–24 år. De nekades tillgång till advokat under förundersökningen, och deras juridiska ombud förbjöds enligt uppgift att företräda dem under rättegången. Deras domar är direkt kopplade till deras fredliga utövande av rätten till yttrande- och mötesfrihet till försvar för jämställdhet i Iran. |
| --- | --- |

C.

I augusti 2019 dömdes Mojgan Keshavarz, Yasaman Aryani, Monireh Arabshahi och Saba Kord-Afshari till fängelsestraff på 16–24 år. De nekades tillgång till advokat under förundersökningen, och deras juridiska ombud förbjöds enligt uppgift att företräda dem under rättegången. Deras domar är direkt kopplade till deras fredliga utövande av rätten till yttrande- och mötesfrihet till försvar för jämställdhet i Iran.

| D. | Den 27 augusti 2019 fällde en förstainstansrätt tre aktivister som engagerat sig för kvinnors arbetstagarrättigheter – Sepideh Gholian, Sanaz Allahyari och Asal Mohammadi – efter anklagelser om bland annat ”sammankomst och samverkan i syfte att begå handlingar mot den nationella säkerheten”. Den 24 och 31 augusti framkom det att Marzieh Amiri och Atefeh Rangriz, två försvarare av kvinnors arbetstagarrättigheter, som hade suttit frihetsberövade sedan sitt gripande vid en fredlig första maj-demonstration, hade dömts till 10,5 års fängelse och 148 piskrapp respektive 11,5 års fängelse och 74 piskrapp efter anklagelser om bland annat ”sammankomst och samverkan i syfte att begå handlingar mot den nationella säkerheten”, ”statsfientlig propaganda” och ”störande av allmän ordning”. |
| --- | --- |

D.

Den 27 augusti 2019 fällde en förstainstansrätt tre aktivister som engagerat sig för kvinnors arbetstagarrättigheter – Sepideh Gholian, Sanaz Allahyari och Asal Mohammadi – efter anklagelser om bland annat ”sammankomst och samverkan i syfte att begå handlingar mot den nationella säkerheten”. Den 24 och 31 augusti framkom det att Marzieh Amiri och Atefeh Rangriz, två försvarare av kvinnors arbetstagarrättigheter, som hade suttit frihetsberövade sedan sitt gripande vid en fredlig första maj-demonstration, hade dömts till 10,5 års fängelse och 148 piskrapp respektive 11,5 års fängelse och 74 piskrapp efter anklagelser om bland annat ”sammankomst och samverkan i syfte att begå handlingar mot den nationella säkerheten”, ”statsfientlig propaganda” och ”störande av allmän ordning”.

| E. | Iran har inte ratificerat konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs 1979 av FN:s generalförsamling. Iran har en rad olika diskriminerande lagar, särskilt med avseende på rättsliga bestämmelser om personlig status. |
| --- | --- |

E.

Iran har inte ratificerat konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs 1979 av FN:s generalförsamling. Iran har en rad olika diskriminerande lagar, särskilt med avseende på rättsliga bestämmelser om personlig status.

| F. | Personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran fortsätter att gripas för att därefter under långa perioder sättas i isoleringscell och förhöras, förvägras ett korrekt rättsförfarande och en rättvis rättegång och dömas till långa fängelsestraff baserade på vaga eller ospecificerade anklagelser om ”nationell säkerhet” och ”spionage”, och det förs statsunderstödda förtalskampanjer mot de fängslade personerna. Iran erkänner inte dubbelt medborgarskap och inskränker därmed utländska ambassaders möjlighet att träffa sina medborgare med dubbelt medborgarskap som sitter frihetsberövade i landet. |
| --- | --- |

F.

Personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran fortsätter att gripas för att därefter under långa perioder sättas i isoleringscell och förhöras, förvägras ett korrekt rättsförfarande och en rättvis rättegång och dömas till långa fängelsestraff baserade på vaga eller ospecificerade anklagelser om ”nationell säkerhet” och ”spionage”, och det förs statsunderstödda förtalskampanjer mot de fängslade personerna. Iran erkänner inte dubbelt medborgarskap och inskränker därmed utländska ambassaders möjlighet att träffa sina medborgare med dubbelt medborgarskap som sitter frihetsberövade i landet.

| G. | För närvarande sitter minst sex personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran i iranskt fängelse, nämligen Nazanin Zaghari-Ratcliffe, Ahmadreza Djalali, Kamal Ahmady, Kamran Ghaderi, Massud Mossaheb och Morad Tahbaz. |
| --- | --- |

G.

För närvarande sitter minst sex personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran i iranskt fängelse, nämligen Nazanin Zaghari-Ratcliffe, Ahmadreza Djalali, Kamal Ahmady, Kamran Ghaderi, Massud Mossaheb och Morad Tahbaz.

| H. | Nazanin Zaghari-Ratcliffe, en brittisk-iransk medborgare anställd vid Thomson Reuters Foundation, har suttit olagligen fängslad i Iran sedan den 3 april 2016 efter att olagligen ha hållits i förvar i flera månader anklagad för spioneri och därefter ha nekats en fri och rättvis rättegång. Hon har vid upprepade tillfällen förvägrats läkarbehandling, vilket inverkat menligt på hennes fysiska och psykiska hälsa. Hon har på senare tid nekats möjlighet till internationella telefonsamtal och fått antalet anhörigbesök begränsat till endast ett i månaden. |
| --- | --- |

H.

Nazanin Zaghari-Ratcliffe, en brittisk-iransk medborgare anställd vid Thomson Reuters Foundation, har suttit olagligen fängslad i Iran sedan den 3 april 2016 efter att olagligen ha hållits i förvar i flera månader anklagad för spioneri och därefter ha nekats en fri och rättvis rättegång. Hon har vid upprepade tillfällen förvägrats läkarbehandling, vilket inverkat menligt på hennes fysiska och psykiska hälsa. Hon har på senare tid nekats möjlighet till internationella telefonsamtal och fått antalet anhörigbesök begränsat till endast ett i månaden.

| I. | Den iransk-brittiske socialantropologen Kameel Ahmady har hållits i förvar i Teheran sedan den 11 augusti 2019 utan att anklagelserna mot honom har avslöjats. Affärsmannen Morad Tahbaz, som har både iranskt, brittiskt och amerikanskt medborgarskap, frihetsberövades i januari 2018 tillsammans med minst nio miljöaktivister efter anklagelser om påstått spionage. |
| --- | --- |

I.

Den iransk-brittiske socialantropologen Kameel Ahmady har hållits i förvar i Teheran sedan den 11 augusti 2019 utan att anklagelserna mot honom har avslöjats. Affärsmannen Morad Tahbaz, som har både iranskt, brittiskt och amerikanskt medborgarskap, frihetsberövades i januari 2018 tillsammans med minst nio miljöaktivister efter anklagelser om påstått spionage.

| J. | Den svenske forskaren och fysikern Ahmadreza Djalali, född i Iran, har suttit i fängelse i Evin sedan april 2016 och dömdes i oktober 2017 till döden efter anklagelser om spionage som byggde på en påstått framtvingad bekännelse. |
| --- | --- |

J.

Den svenske forskaren och fysikern Ahmadreza Djalali, född i Iran, har suttit i fängelse i Evin sedan april 2016 och dömdes i oktober 2017 till döden efter anklagelser om spionage som byggde på en påstått framtvingad bekännelse.

| K. | Kamran Ghaderi, med iranskt och österrikiskt medborgarskap, var vd för ett österrikiskt it-företag när personal från underrättelseministeriet grep honom vid ankomsten till Teherans internationella flygplats den 2 januari 2016. Han dömdes till 10 års fängelse anklagad för ”spioneri för fiendestater”. |
| --- | --- |

K.

Kamran Ghaderi, med iranskt och österrikiskt medborgarskap, var vd för ett österrikiskt it-företag när personal från underrättelseministeriet grep honom vid ankomsten till Teherans internationella flygplats den 2 januari 2016. Han dömdes till 10 års fängelse anklagad för ”spioneri för fiendestater”.

| L. | Den 11 mars 2019 dömdes 2012 års Sacharovpristagare, människorättsförsvararen och advokaten Nasrin Sotoudeh, i sin frånvaro till 38 års fängelse och 148 piskrapp, bland annat med anledning av sitt arbete till försvar för kvinnor som står åtalade för att ha protesterat mot hijabtvånget. I juni deltog över en miljon människor i en global kampanj där de krävde att Irans regering skulle frige Sotoudeh. |
| --- | --- |

L.

Den 11 mars 2019 dömdes 2012 års Sacharovpristagare, människorättsförsvararen och advokaten Nasrin Sotoudeh, i sin frånvaro till 38 års fängelse och 148 piskrapp, bland annat med anledning av sitt arbete till försvar för kvinnor som står åtalade för att ha protesterat mot hijabtvånget. I juni deltog över en miljon människor i en global kampanj där de krävde att Irans regering skulle frige Sotoudeh.

| M. | Atena Daemi och Golrock Ebrahimi Iraee dömdes i oktober 2016 till sex års fängelse. Straffet förlängdes med två år i september 2019 sedan de anklagats för att ha ”förolämpat den högste ledaren”. Denna dom ska enligt uppgift ha varit en vedergällning för kvinnorättsförsvarares protester i fängelse. |
| --- | --- |

M.

Atena Daemi och Golrock Ebrahimi Iraee dömdes i oktober 2016 till sex års fängelse. Straffet förlängdes med två år i september 2019 sedan de anklagats för att ha ”förolämpat den högste ledaren”. Denna dom ska enligt uppgift ha varit en vedergällning för kvinnorättsförsvarares protester i fängelse.

| N. | Det har kommit rapporter om åtskilliga fall av omänskliga och förnedrande fängelseförhållanden, särskilt i Evinfängelset, och bristande tillgång till läkarvård under frihetsberövande i Iran, i strid med FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar. |
| --- | --- |

N.

Det har kommit rapporter om åtskilliga fall av omänskliga och förnedrande fängelseförhållanden, särskilt i Evinfängelset, och bristande tillgång till läkarvård under frihetsberövande i Iran, i strid med FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar.

| O. | Människorättsförsvarare, journalister, advokater och miljö-, fackförenings- och nätaktivister i Iran tvingas fortsatt utstå trakasserier, godtyckliga gripanden, kvarhållanden och åtal för sitt arbete. |
| --- | --- |

O.

Människorättsförsvarare, journalister, advokater och miljö-, fackförenings- och nätaktivister i Iran tvingas fortsatt utstå trakasserier, godtyckliga gripanden, kvarhållanden och åtal för sitt arbete.

| P. | Myndigheterna kriminaliserar alltjämt människorättsengagemang och använder artikel 48 i den iranska straffprocesslagen för att inskränka de frihetsberövades tillgång till juridisk rådgivning efter eget val och förvägra dem konsulärt bistånd. Det finns inga oberoende mekanismer för att säkerställa ansvarsutkrävande inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

P.

Myndigheterna kriminaliserar alltjämt människorättsengagemang och använder artikel 48 i den iranska straffprocesslagen för att inskränka de frihetsberövades tillgång till juridisk rådgivning efter eget val och förvägra dem konsulärt bistånd. Det finns inga oberoende mekanismer för att säkerställa ansvarsutkrävande inom rättsväsendet.

| Q. | EU har vidtagit restriktiva åtgärder med anledning av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland frysning av tillgångar och viseringsförbud för personer och enheter som gjort sig skyldiga till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och ett förbud mot export till Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för övervakning av telekommunikationer. Dessa åtgärder uppdateras regelbundet och kvarstår. |
| --- | --- |

Q.

EU har vidtagit restriktiva åtgärder med anledning av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland frysning av tillgångar och viseringsförbud för personer och enheter som gjort sig skyldiga till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och ett förbud mot export till Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för övervakning av telekommunikationer. Dessa åtgärder uppdateras regelbundet och kvarstår.

| R. | Iran fortsätter att frekvent tillämpa dödsstraffet. Narges Mohammadi, vinnare av Per Anger-priset, avtjänar för närvarande ett 16-årigt fängelsestraff för sin kampanj för ett avskaffande av dödsstraffet och sitt arbete med Nobelpristagaren Shirin Ebadi. |
| --- | --- |

R.

Iran fortsätter att frekvent tillämpa dödsstraffet. Narges Mohammadi, vinnare av Per Anger-priset, avtjänar för närvarande ett 16-årigt fängelsestraff för sin kampanj för ett avskaffande av dödsstraffet och sitt arbete med Nobelpristagaren Shirin Ebadi.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att ogiltigförklara alla dessa domar och att omedelbart och villkorslöst frige Mojgan Keshavarz, Yasaman Aryani, Monireh Arabshahi, Saba Kord-Afshari och Atena Daemi, kvinnorättsförsvarare som protesterat mot hijabtvånget. Parlamentet kräver även ett frigivande av Nasrin Sotoudeh, Narges Mohammadi, Sepideh Gholian, Sanaz Allahyari, Asal Mohammadi, Marzieh Amiri och Atefeh Rangriz, samt alla människorättsförsvarare som fängslats och dömts enbart för att ha utövat sin rätt till yttrande- och föreningsfrihet och sin rätt till fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i skarpast tänkbara ordalag det pågående förtrycket av kvinnor som motsätter sig kravet att bära slöja och utövar sin rätt till yttrande- och föreningsfrihet och sin rätt till fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar Irans regering att respektera iranska kvinnors frihet att själva välja vilka kläder de ska bära. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att de iranska myndigheterna alltid måste se till att människorättsförsvarare, advokater och journalister kan bedriva sitt arbete utan hot, trakasserier och hinder och begär att det iranska rättsväsendet upphör med de ständiga trakasserierna. Parlamentet uppmanar med kraft det iranska rättsväsendet att upphöra med censur på nätet och att respektera alla människors universella mänskliga rättigheter, särskilt rätten att yttra sig fritt både på och utanför nätet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet hyllar och stöder de iranska försvarare av kvinnors mänskliga rättigheter som fortsätter att stå upp för de mänskliga rättigheterna trots alla svårigheter och personliga konsekvenser de drabbas av. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt de uteblivna framstegen i fallen med frihetsberövade personer i Iran som är medborgare i både ett EU-land och Iran. Parlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av alla personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran som för närvarande sitter i iranska fängelser, däribland Nazanin Zaghari-Ratcliffe, Ahmadreza Djalali, Kamal Ahmady, Kamran Ghaderi, Massud Mossaheb och Morad Tahbaz, såvida de inte får en ny rättegång i överensstämmelse med internationella normer. Parlamentet fördömer det iranska rättsväsendets fortsatta praxis att efter en orättvis rättegång fängsla personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att utan vidare dröjsmål samarbeta med EU-ländernas ambassader i Teheran för att möjliggöra en heltäckande förteckning över personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran som för närvarande sitter i iranska fängelser och att noga följa varje enskilt fall, med tanke på att medborgarnas säkerhet och skyddet av deras grundläggande rättigheter är av yttersta vikt för EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att revidera de rättsliga bestämmelser som diskriminerar kvinnor, i synnerhet sådana som hänför sig till deras personliga status. Parlamentet gläds åt att det iranska parlamentet lagt fram ett lagförslag om skydd för kvinnor mot våld och framhåller behovet av en heltäckande lagstiftning som specifikt definierar och kriminaliserar alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att se till att kvinnor ges tillträde till alla idrottsarenor utan diskriminering och risk för förföljelse. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar åter de iranska myndigheterna att ändra artikel 48 i landets straffprocesslag för att se till att alla tilltalade har rätt att företrädas av en advokat efter eget val och rätt till en rättvis rättegång i överensstämmelse med Irans åtaganden enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar det iranska parlamentet att ändra lagarna om brott mot den nationella säkerheten, som ofta används för att lagföra människorättsförsvarare, journalister, miljö- och fackföreningsaktivister och medlemmar av religiösa och etniska minoriteter och som strider mot den av Iran ratificerade internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta praxisen att avsiktligt neka fångar läkarvård. Parlamentet beklagar djupt den systematiska tortyren i iranska fängelser och manar till ett omedelbart stopp för alla former av tortyr och misshandel av fångar. Parlamentet fördömer praxisen att neka fångar möjlighet till telefonsamtal och anhörigbesök. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att garantera förbehållslös och fullständig tillämpning av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Iran har undertecknat. Parlamentet uppmanar även med kraft Iran att ansluta sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar ändringarna i lagen om narkotikahandel, som borde innebära att antalet dödsstraff minskar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet fördömer skarpt tillämpningen av dödsstraffet, däribland även mot ungdomsbrottslingar. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att införa ett omedelbart moratorium som ett viktigt steg mot dess avskaffande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Iran att samarbeta med FN:s särskilde rapportör om människorättssituationen i Iran, bland annat genom att låta honom resa in i landet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar stark samordning mellan EU-ambassader med ackreditering i Teheran. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater med diplomatisk närvaro i Teheran att använda sig av de mekanismer som anges i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare för att stödja och skydda dessa personer, särskilt kvinnorättsförsvarare och EU-medborgare med dubbelt medborgarskap, bland annat genom offentliga uttalanden, diplomatiska démarcher, övervakning av rättegångar och fängelsebesök. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU, däribland vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, att fortsätta att ta upp människorättsfrågor med de iranska myndigheterna i bilaterala och multilaterala forum och att utnyttja alla planerade kontakter med de iranska myndigheterna i detta syfte, särskilt inom ramen för den politiska högnivådialogen mellan EU och Iran. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att rapportera tillbaka om vilka åtgärder som vidtagits i fråga om parlamentets tidigare resolutioner om Iran. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare samt Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0204.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0525.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0231.

(4)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 86.

(5)  EUT C 408, 30.11.2017, s. 39.

(6)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 41.

(7)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 157.

(8)  EUT L 98, 9.4.2019, s. 1.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/22

---

P9_TA(2019)0020

Patenterbarhet hos växter och väsentligen biologiska processer

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om växters patenterbarhet och väsentligen biologiska förfaringssätt (2019/2800(RSP))

(2021/C 171/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om patent och växtförädlares rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om patent och växtförädlares rättigheter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (3), särskilt artikel 4, enligt vilken produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt inte ska vara patenterbara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (3), särskilt artikel 4, enligt vilken produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt inte ska vara patenterbara,

| — | med beaktande av den europeiska patentkonventionen (EPC) av den 5 oktober 1973, särskilt artikel 53 b, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska patentkonventionen (EPC) av den 5 oktober 1973, särskilt artikel 53 b,

| — | med beaktande av tillämpningsföreskrifterna för EPC, särskilt regel 26, där det anges att direktiv 98/44/EG ska användas som ett supplementärt tolkningsmedel för europeiska patentansökningar och patent som avser biotekniska uppfinningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillämpningsföreskrifterna för EPC, särskilt regel 26, där det anges att direktiv 98/44/EG ska användas som ett supplementärt tolkningsmedel för europeiska patentansökningar och patent som avser biotekniska uppfinningar,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 november 2016 om vissa artiklar i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 november 2016 om vissa artiklar i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 mars 2017 om kommissionens meddelande om vissa artiklar i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 mars 2017 om kommissionens meddelande om vissa artiklar i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (5),

| — | med beaktande av beslutet av den 29 juni 2017 från Europeiska patentorganisationens förvaltningsråd som innebär en ändring av reglerna 27 och 28 i tillämpningsföreskrifterna för EPC (CA/D 6/17) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den 29 juni 2017 från Europeiska patentorganisationens förvaltningsråd som innebär en ändring av reglerna 27 och 28 i tillämpningsföreskrifterna för EPC (CA/D 6/17) (6),

| — | med beaktande av att ordföranden för EPO hänskjutit flera frågor som gäller beslut T 1063/18 av den 5 december 2018, som fattats av EPO:s tekniska besvärskammare 3.3.04, till EPO:s stora besvärskammare (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ordföranden för EPO hänskjutit flera frågor som gäller beslut T 1063/18 av den 5 december 2018, som fattats av EPO:s tekniska besvärskammare 3.3.04, till EPO:s stora besvärskammare (7),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (8) (nedan kallad rådets förordning (EG) nr 2100/94), särskilt artikel 15 c om undantag för förädlare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (8) (nedan kallad rådets förordning (EG) nr 2100/94), särskilt artikel 15 c om undantag för förädlare,

| — | med beaktande av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, inklusive handeln med förfalskade varor (Trips-avtalet), särskilt artikel 27.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, inklusive handeln med förfalskade varor (Trips-avtalet), särskilt artikel 27.3,

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Fri tillgång till växtmaterial (inklusive växtegenskaper) är absolut grundläggande för de europeiska växtförädlings- och jordbrukssektorernas innovativa förmåga, deras konkurrenskraft och utveckling av nya växtsorter så att man kan trygga den globala livsmedelsförsörjningen, hantera klimatförändringarna och förhindra monopol inom växtförädlingssektorn, samtidigt som små och medelstora företag liksom jordbrukare ges större möjligheter. |
| --- | --- |

A.

Fri tillgång till växtmaterial (inklusive växtegenskaper) är absolut grundläggande för de europeiska växtförädlings- och jordbrukssektorernas innovativa förmåga, deras konkurrenskraft och utveckling av nya växtsorter så att man kan trygga den globala livsmedelsförsörjningen, hantera klimatförändringarna och förhindra monopol inom växtförädlingssektorn, samtidigt som små och medelstora företag liksom jordbrukare ges större möjligheter.

| B. | Alla begränsningar eller försök att hindra tillgången till genetiska resurser kan leda till en överdriven marknadskoncentration på växtförädlingsområdet, vilket kan påverka marknadskonkurrensen, konsumenterna, EU:s inre marknad och livsmedelsförsörjningen på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

B.

Alla begränsningar eller försök att hindra tillgången till genetiska resurser kan leda till en överdriven marknadskoncentration på växtförädlingsområdet, vilket kan påverka marknadskonkurrensen, konsumenterna, EU:s inre marknad och livsmedelsförsörjningen på ett negativt sätt.

| C. | Patent på produkter som härrör från väsentligen biologiska förfaringssätt eller patent på genetiskt material som behövs för konventionell förädling eller avel kan urholka det undantag från patenterbarhet som fastställs i artikel 53 b i EPC och i artikel 4 i direktiv 98/44/EG. |
| --- | --- |

C.

Patent på produkter som härrör från väsentligen biologiska förfaringssätt eller patent på genetiskt material som behövs för konventionell förädling eller avel kan urholka det undantag från patenterbarhet som fastställs i artikel 53 b i EPC och i artikel 4 i direktiv 98/44/EG.

| D. | Produkter som härrör från väsentligen biologiska förfaringssätt, såsom växter, utsäden och inhemska egenskaper eller gener, får inte vara patenterbara. |
| --- | --- |

D.

Produkter som härrör från väsentligen biologiska förfaringssätt, såsom växter, utsäden och inhemska egenskaper eller gener, får inte vara patenterbara.

| E. | Växtförädling och djuravel är en process som har tillämpats av bönder och bondesamhällen sedan jordbrukets begynnelse, och obegränsad användning av växtsorter samt förädlings- och avelsmetoder är viktiga för den genetiska mångfalden. |
| --- | --- |

E.

Växtförädling och djuravel är en process som har tillämpats av bönder och bondesamhällen sedan jordbrukets begynnelse, och obegränsad användning av växtsorter samt förädlings- och avelsmetoder är viktiga för den genetiska mångfalden.

| F. | I direktiv 98/44/EG lagstiftas det om biotekniska uppfinningar och särskilt genteknik. |
| --- | --- |

F.

I direktiv 98/44/EG lagstiftas det om biotekniska uppfinningar och särskilt genteknik.

| G. | Kommissionen konstaterar i sitt meddelande av den 8 november 2016 att EU-lagstiftarens avsikt vid antagandet av direktiv 98/44/EG var att utesluta produkter som erhålls genom väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen konstaterar i sitt meddelande av den 8 november 2016 att EU-lagstiftarens avsikt vid antagandet av direktiv 98/44/EG var att utesluta produkter som erhålls genom väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området.

| H. | Rådet välkomnade i sina slutsatser av den 3 februari 2017 kommissionens meddelande. Alla berörda EU-lagstiftare har uttryckligen klargjort att EU-lagstiftarens avsikt vid antagandet av direktiv 98/44/EG var att utesluta produkter som härrör från väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området. |
| --- | --- |

H.

Rådet välkomnade i sina slutsatser av den 3 februari 2017 kommissionens meddelande. Alla berörda EU-lagstiftare har uttryckligen klargjort att EU-lagstiftarens avsikt vid antagandet av direktiv 98/44/EG var att utesluta produkter som härrör från väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området.

| I. | Den 29 juni 2017 ändrade EPO:s förvaltningsråd reglerna 27 och 28 i tillämpningsföreskrifterna för EPC (9), och slog fast att patent på växter och djur som framställs genom väsentligen biologiska förfaringssätt är förbjudet. |
| --- | --- |

I.

Den 29 juni 2017 ändrade EPO:s förvaltningsråd reglerna 27 och 28 i tillämpningsföreskrifterna för EPC (9), och slog fast att patent på växter och djur som framställs genom väsentligen biologiska förfaringssätt är förbjudet.

| J. | De 38 avtalsslutande staterna i EPC har bekräftat att deras nationella lagstiftning och praxis har anpassats för att verkligen utesluta produkter som erhålls från väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området. |
| --- | --- |

J.

De 38 avtalsslutande staterna i EPC har bekräftat att deras nationella lagstiftning och praxis har anpassats för att verkligen utesluta produkter som erhålls från väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området.

| K. | De avtalsslutande staterna i EPC har uttryckt sin oro över det oklara rättsläge som skapats genom beslut T 1063/18 (10) av den 5 december 2018, fattat av den tekniska besvärskammaren 3.3.04. |
| --- | --- |

K.

De avtalsslutande staterna i EPC har uttryckt sin oro över det oklara rättsläge som skapats genom beslut T 1063/18 (10) av den 5 december 2018, fattat av den tekniska besvärskammaren 3.3.04.

| L. | EPO:s ordförande hänsköt detta beslut till EPO:s stora besvärskammare då förvaltningsrådet höll sitt 159:e sammanträde i mars 2019. |
| --- | --- |

L.

EPO:s ordförande hänsköt detta beslut till EPO:s stora besvärskammare då förvaltningsrådet höll sitt 159:e sammanträde i mars 2019.

| M. | Flera ansökningar som avser produkter som erhålls från väsentligen biologiska förfaringssätt väntar på beslut från EPO, vilket betyder att det är mycket viktigt att de sökande liksom alla som kommer att beröras av patenten får ett rättsligt bindande beslut avseende giltigheten i regel 28.2. |
| --- | --- |

M.

Flera ansökningar som avser produkter som erhålls från väsentligen biologiska förfaringssätt väntar på beslut från EPO, vilket betyder att det är mycket viktigt att de sökande liksom alla som kommer att beröras av patenten får ett rättsligt bindande beslut avseende giltigheten i regel 28.2.

| N. | Det är en grundläggande princip i det internationella systemet för växtförädlarrättigheter, som baseras på UPOV-konventionen från 1991, och i EU-systemet, som baseras på rådets förordning (EG) nr 2100/94, att innehavaren av en växtförädlarrätt inte kan hindra andra från att använda den skyddade växtsorten i annan förädlingsverksamhet. |
| --- | --- |

N.

Det är en grundläggande princip i det internationella systemet för växtförädlarrättigheter, som baseras på UPOV-konventionen från 1991, och i EU-systemet, som baseras på rådets förordning (EG) nr 2100/94, att innehavaren av en växtförädlarrätt inte kan hindra andra från att använda den skyddade växtsorten i annan förädlingsverksamhet.

| 1. | Parlamentet är mycket bekymrat över det beslut som fattades av EPO:s tekniska besvärskammare 3.3.04 den 5 december 2018 (T 1063/18), vilket skapar en situation av rättslig osäkerhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att växtsorter och djurarter (inklusive delar och egenskaper), väsentligen biologiska förfaringssätt och produkter som härrör från sådana förfaringssätt inte på något sätt ska vara patenterbara, i enlighet med direktiv 98/44/EG och EU-lagstiftarens avsikt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att EPO:s interna beslutsregler inte får urholka den demokratiska politiska kontrollen av den europeiska patenträtten och dess tolkning, och lagstiftarens avsikt såsom den klargörs i kommissionens meddelande av den 8 november 2016 om vissa artiklar i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att alla försök att patentera produkter som härrör från konventionell förädling eller avel, inbegripet korsning och urval, eller patent på genetiskt material som behövs för konventionell förädling eller avel urholkar det undantag från patenterbarhet som fastställs i artikel 53 b i EPC och i artikel 4 i direktiv 98/44/EG. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra allt de kan för att få klarhet i rättsläget angående EPO:s förbud mot patent på produkter som erhålls från väsentligen biologiska förfaringssätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 8 november 2016 där det klargörs att EU-lagstiftarens avsikt vid antagandet av direktiv 98/44/EG var att utesluta produkter som erhålls genom väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området. Parlamentet ser positivt på den harmonisering som de avtalsslutande staterna i EPC har gjort av sin lagstiftning och praxis, och beslutet från EPO:s förvaltningsråd att klargöra tillämpningsområdet för och innebörden av artikel 53 b i EPC avseende undantag från patenterbarhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda de europeiska växtförädlings- och jordbrukssektorernas innovativa förmåga och försvara allmänhetens intresse samt att se till att unionen effektivt skyddar den garanterade tillgången till och användningen av material som erhålls från väsentligen biologiska förfaringssätt för växtförädling så att man inte i förekommande fall hindrar metoder som garanterar rättigheter för jordbrukare och undantag för förädlare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att före den 1 oktober 2019 lämna in en sakkunniginlaga (amicus curiae) till EPO:s stora besvärskammare där kommissionen befäster sina slutsatser enligt sitt meddelande från 2016 om att EU-lagstiftarens avsikt vid antagandet av direktiv 98/44/EG var att utesluta produkter som erhålls genom väsentligen biologiska förfaringssätt från det patenterbara området, och att bifoga denna resolution till sin inlaga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EPO:s stora besvärskammare att utan dröjsmål återställa rättssäkerheten genom att svara jakande på de frågor som EPO:s ordförande i förädlarnas, jordbrukarnas och allmänhetens intresse hänskjutit till den. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt arbeta med tredjeländer vid förhandlingar om handels- och partnerskapsavtal, i syfte att säkerställa att väsentligen biologiska förfaringssätt och de produkter som erhålls därigenom inte är patenterbara. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid diskussioner om harmonisering av multilateral patentlagstiftning arbeta för att väsentligen biologiska förfaringssätt och produkterna därav inte ska vara patenterbara. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om utvecklingen och effekterna av patentlagstiftningen inom bioteknik och genteknik, i enlighet med både skyldigheten enligt artikel 16 c i direktiv 98/44/EG och uppmaningen i parlamentets resolution av den 17 december 2015 om patent och växtförädlares rättigheter, och att ytterligare analysera frågor med anknytning till omfattningen av patentskydd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen för att införas i en skriftlig inlaga till EPO:s stora besvärskammare före den 1 oktober 2019, och till rådet. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 261 E, 10.9.2013, s. 31.

(2)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 188.

(3)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 13.

(4)  EUT C 411, 8.11.2016, s. 3.

(5)  EUT C 65, 1.3.2017, s. 2.

(6)  EPO:s officiella tidning, A56, 31.7.2017.

(7)  EPO:s officiella tidning, A52, 31.5.2019.

(8)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

(9)  EPO:s officiella tidning, A56, 31.7.2017 (CA/D 6/17).

(10)  https://www.epo.org/news-issues/news/2019/20190329.html

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/25

---

P9_TA(2019)0021

Vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (2019/2819(RSP))

(2021/C 171/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de allmänna principerna om mänskliga rättigheter och Europeiska unionens grundläggande principer som en gemenskap som bygger på gemensamma värden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna principerna om mänskliga rättigheter och Europeiska unionens grundläggande principer som en gemenskap som bygger på gemensamma värden,

| — | med beaktande av uttalandet den 22 augusti 2019 från första vice talman Timmermans och kommissionsledamot Jourová inför den europeiska minnesdagen för alla offer för totalitära och auktoritära regimer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 22 augusti 2019 från första vice talman Timmermans och kommissionsledamot Jourová inför den europeiska minnesdagen för alla offer för totalitära och auktoritära regimer,

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om sextioårsdagen av slutet på andra världskriget i Europa den 8 maj 1945 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om sextioårsdagen av slutet på andra världskriget i Europa den 8 maj 1945 (1),

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1481 av den 26 januari 2006 om behovet av ett internationellt fördömande av brott som begåtts av totalitära kommunistiska regimer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1481 av den 26 januari 2006 om behovet av ett internationellt fördömande av brott som begåtts av totalitära kommunistiska regimer,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (2),

| — | med beaktande av Pragdeklarationen av den 3 juni 2008 om det europeiska samvetet och kommunismen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pragdeklarationen av den 3 juni 2008 om det europeiska samvetet och kommunismen,

| — | med beaktande av sin förklaring av den 23 september 2008 om en europeisk minnesdag den 23 augusti för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 23 september 2008 om en europeisk minnesdag den 23 augusti för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 april 2009 om det europeiska samvetet och diktatur (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 april 2009 om det europeiska samvetet och diktatur (4),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 22 december 2010 om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer (COM(2010)0783), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 22 december 2010 om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer (COM(2010)0783),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer i Europa,

| — | med beaktande av Warszawadeklarationen av den 23 augusti 2011 med anledning av den europeiska minnesdagen för offer för totalitära regimer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Warszawadeklarationen av den 23 augusti 2011 med anledning av den europeiska minnesdagen för offer för totalitära regimer,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 23 augusti 2018 från regeringsföreträdarna för EU:s medlemsstater om att hedra minnet av kommunismens offer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 23 augusti 2018 från regeringsföreträdarna för EU:s medlemsstater om att hedra minnet av kommunismens offer,

| — | med beaktande av sin historiska resolution om situationen i Estland, Lettland och Litauen, antagen den 13 januari 1983 som en reaktion på ”Baltic Appeal”, ett upprop från 45 medborgare från dessa länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin historiska resolution om situationen i Estland, Lettland och Litauen, antagen den 13 januari 1983 som en reaktion på ”Baltic Appeal”, ett upprop från 45 medborgare från dessa länder,

| — | med beaktande av de resolutioner och förklaringar om totalitära kommunistregimers brott som antagits av en rad nationella parlament, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner och förklaringar om totalitära kommunistregimers brott som antagits av en rad nationella parlament,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I år är det 80 år sedan andra världskriget bröt ut. Detta krig förorsakade mänskligt lidande i en omfattning som aldrig tidigare setts och ledde till att länder i Europa förblev ockuperade i många årtionden. |
| --- | --- |

A.

I år är det 80 år sedan andra världskriget bröt ut. Detta krig förorsakade mänskligt lidande i en omfattning som aldrig tidigare setts och ledde till att länder i Europa förblev ockuperade i många årtionden.

| B. | För 80 år sedan, den 23 augusti 1939, undertecknade det kommunistiska Sovjetunionen och Nazityskland ett fördrag om icke-aggression, den så kallade Molotov-Ribbentrop-pakten, med sina hemliga protokoll, genom vilka Europa och självständiga staters territorier delades upp i intressesfärer mellan de båda totalitära regimerna, vilket banade väg för andra världskrigets utbrott. |
| --- | --- |

B.

För 80 år sedan, den 23 augusti 1939, undertecknade det kommunistiska Sovjetunionen och Nazityskland ett fördrag om icke-aggression, den så kallade Molotov-Ribbentrop-pakten, med sina hemliga protokoll, genom vilka Europa och självständiga staters territorier delades upp i intressesfärer mellan de båda totalitära regimerna, vilket banade väg för andra världskrigets utbrott.

| C. | Molotov–Ribbentrop-pakten, som följdes av det nazityska-sovjetiska gräns- och vänskapsfördraget av den 28 september 1939, fick som direkt konsekvens att Republiken Polen invaderades, först av Hitler och två veckor senare av Stalin, vilket innebar slutet på Polens oberoende och en tragedi utan motstycke för Polens folk. Den 30 november 1939 inledde den kommunistiska Sovjetunionen ett anfallskrig mot Finland och i juni 1940 ockuperade och annekterade landet delar av Rumänien, områden som aldrig har återlämnats, och annekterade de oberoende republikerna Litauen, Lettland och Estland. |
| --- | --- |

C.

Molotov–Ribbentrop-pakten, som följdes av det nazityska-sovjetiska gräns- och vänskapsfördraget av den 28 september 1939, fick som direkt konsekvens att Republiken Polen invaderades, först av Hitler och två veckor senare av Stalin, vilket innebar slutet på Polens oberoende och en tragedi utan motstycke för Polens folk. Den 30 november 1939 inledde den kommunistiska Sovjetunionen ett anfallskrig mot Finland och i juni 1940 ockuperade och annekterade landet delar av Rumänien, områden som aldrig har återlämnats, och annekterade de oberoende republikerna Litauen, Lettland och Estland.

| D. | Efter naziregimens nederlag och andra världskrigets slut kunde vissa europeiska länder inleda ett återuppbyggnadsarbete och en försoningsprocess, medan andra europeiska länder förblev diktaturer – ibland under direkt sovjetockupation eller sovjetinflytande – under ett halvsekel framöver och fortsatte att frånkännas frihet, suveränitet, värdighet, mänskliga rättigheter och socio-ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

D.

Efter naziregimens nederlag och andra världskrigets slut kunde vissa europeiska länder inleda ett återuppbyggnadsarbete och en försoningsprocess, medan andra europeiska länder förblev diktaturer – ibland under direkt sovjetockupation eller sovjetinflytande – under ett halvsekel framöver och fortsatte att frånkännas frihet, suveränitet, värdighet, mänskliga rättigheter och socio-ekonomisk utveckling.

| E. | Vid Nürnbergrättegångarna undersöktes visserligen naziregimens förbrytelser och straff utmättes för dem, men det akuta behovet att skapa ökad medvetenhet om stalinismens och andra diktaturers brott och att pröva dem ur moralisk synvinkel och göra dem till föremål för rättsliga utredningar är aktuellt även i dag. |
| --- | --- |

E.

Vid Nürnbergrättegångarna undersöktes visserligen naziregimens förbrytelser och straff utmättes för dem, men det akuta behovet att skapa ökad medvetenhet om stalinismens och andra diktaturers brott och att pröva dem ur moralisk synvinkel och göra dem till föremål för rättsliga utredningar är aktuellt även i dag.

| F. | I vissa medlemsstater är kommunistiska och nazistiska ideologier i lag förbjudna. |
| --- | --- |

F.

I vissa medlemsstater är kommunistiska och nazistiska ideologier i lag förbjudna.

| G. | Den europeiska integrationen har redan från början varit en reaktion, dels på det lidande som vållades av två världskrig och det nazistiska förtryck som ledde till förintelsen, dels på utbredningen av totalitära och odemokratiska kommunistregimer i Central- och Östeuropa, liksom ett sätt att överbrygga djupa motsättningar och fiendskap i Europa genom samarbete och integration och få slut på krig och trygga demokratin i Europa. För de europeiska länder som lidit under sovjetockupation och kommunistdiktatur innebar EU:s utvidgning från och med 2004 att de återvänt till den europeiska familj där de hör hemma. |
| --- | --- |

G.

Den europeiska integrationen har redan från början varit en reaktion, dels på det lidande som vållades av två världskrig och det nazistiska förtryck som ledde till förintelsen, dels på utbredningen av totalitära och odemokratiska kommunistregimer i Central- och Östeuropa, liksom ett sätt att överbrygga djupa motsättningar och fiendskap i Europa genom samarbete och integration och få slut på krig och trygga demokratin i Europa. För de europeiska länder som lidit under sovjetockupation och kommunistdiktatur innebar EU:s utvidgning från och med 2004 att de återvänt till den europeiska familj där de hör hemma.

| H. | Minnet av Europas tragiska förflutna måste hållas vid liv för att hedra offren, fördöma förövarna och lägga grunden till en försoning som bygger på sanning och hågkomst. |
| --- | --- |

H.

Minnet av Europas tragiska förflutna måste hållas vid liv för att hedra offren, fördöma förövarna och lägga grunden till en försoning som bygger på sanning och hågkomst.

| I. | Åminnelse av offren för totalitära regimer samt erkännande av och ökad medvetenhet om Europas gemensamma arv av brott begångna av kommunistiska, nazistiska och andra diktaturer är oerhört viktigt för Europas och dess folks enighet och för att Europa ska kunna stå emot nutidens hot från yttervärlden. |
| --- | --- |

I.

Åminnelse av offren för totalitära regimer samt erkännande av och ökad medvetenhet om Europas gemensamma arv av brott begångna av kommunistiska, nazistiska och andra diktaturer är oerhört viktigt för Europas och dess folks enighet och för att Europa ska kunna stå emot nutidens hot från yttervärlden.

| J. | För trettio år sedan, den 23 augusti 1989, högtidlighölls femtioårsdagen av Molotov-Ribbentrop-pakten och åminnelsen av offren för de totalitära regimerna genom den baltiska kedjan, en aldrig tidigare skådad demonstration, där två miljoner litauer, letter och ester stod hand i hand i en mänsklig kedja som sträckte sig från Vilnius via Riga till Tallinn. |
| --- | --- |

J.

För trettio år sedan, den 23 augusti 1989, högtidlighölls femtioårsdagen av Molotov-Ribbentrop-pakten och åminnelsen av offren för de totalitära regimerna genom den baltiska kedjan, en aldrig tidigare skådad demonstration, där två miljoner litauer, letter och ester stod hand i hand i en mänsklig kedja som sträckte sig från Vilnius via Riga till Tallinn.

| K. | Trots att de folkdeputerades kongress i Sovjetunionen den 24 december 1989 fördömde undertecknandet av både Molotov–Ribbentrop-pakten och andra avtal som ingåtts med Nazityskland avsade sig de ryska myndigheterna i augusti 2019 sitt ansvar för denna pakt och dess konsekvenser, och arbetar för närvarande med att sprida åsikten om att det i själva verket var Polen, de baltiska länderna och västvärlden som satte i gång andra världskriget. |
| --- | --- |

K.

Trots att de folkdeputerades kongress i Sovjetunionen den 24 december 1989 fördömde undertecknandet av både Molotov–Ribbentrop-pakten och andra avtal som ingåtts med Nazityskland avsade sig de ryska myndigheterna i augusti 2019 sitt ansvar för denna pakt och dess konsekvenser, och arbetar för närvarande med att sprida åsikten om att det i själva verket var Polen, de baltiska länderna och västvärlden som satte i gång andra världskriget.

| L. | Åminnelse av offren för totalitära och auktoritära regimer samt erkännande av och ökad medvetenhet om Europas gemensamma arv av brott begångna av kommunistiska, nazistiska och andra diktaturer är oerhört viktigt för Europas och dess folks enighet och för att Europa ska kunna stå emot nutidens hot från yttervärlden. |
| --- | --- |

L.

Åminnelse av offren för totalitära och auktoritära regimer samt erkännande av och ökad medvetenhet om Europas gemensamma arv av brott begångna av kommunistiska, nazistiska och andra diktaturer är oerhört viktigt för Europas och dess folks enighet och för att Europa ska kunna stå emot nutidens hot från yttervärlden.

| M. | Ohöljt radikala, rasistiska och främlingsfientliga grupper och politiska partier har sysslat med uppvigling till hat och våld i samhället, till exempel genom att sprida hatpropaganda på internet, något som ofta medför att våldet, främlingsfientligheten och intoleransen ökar. |
| --- | --- |

M.

Ohöljt radikala, rasistiska och främlingsfientliga grupper och politiska partier har sysslat med uppvigling till hat och våld i samhället, till exempel genom att sprida hatpropaganda på internet, något som ofta medför att våldet, främlingsfientligheten och intoleransen ökar.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att i artikel 2 i EU-fördraget föreskrivs att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Parlamentet påminner om att dessa värden är gemensamma för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att andra världskriget, det mest förödande kriget i Europas historia, började som ett direkt resultat av den ökända nazityska-sovjetiska icke-angreppspakten av den 23 augusti 1939, även kallad Molotov–Ribbentrop-pakten och dess hemliga protokoll, varmed två totalitära regimer som hade det gemensamma målet att erövra världen delade upp Europa i två inflytelsezoner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att de nazistiska och kommunistiska regimerna genomförde massmord, folkmord och deportationer och orsakade förlust av liv och frihet under 1900-talet i en omfattning som aldrig tidigare skett i mänsklighetens historia, och erinrar om det fruktansvärda brott som nazisternas utrotning av judarna utgör. Parlamentet fördömer på det skarpaste de aggressionshandlingar, brott mot mänskligheten och omfattande människorättskränkningar som förövats av naziregimen, kommunistregimerna och andra totalitära regimer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betygar sin djupa högaktning för varje offer för dessa totalitära regimer och uppmanar EU:s alla institutioner och aktörer att göra sitt yttersta för att säkerställa att ohyggliga totalitära brott mot mänskligheten och systeminbyggda grova människorättskränkningar inte råkar i glömska utan fastmer tas upp inför domstol, samt att garantera att sådana brott aldrig begås på nytt. Parlamentet betonar vikten av att hålla minnet av det förflutna levande, eftersom det inte går att försonas utan att komma ihåg, och bekräftar återigen sin enade hållning mot allt totalitärt styre, oavsett ideologisk bakgrund. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU:s samtliga medlemsstater att göra en tydlig och principfast bedömning av de brott och aggressionshandlingar som de totalitära kommunistregimerna och nazistregimen gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer alla yttringar och all spridning av totalitära ideologier, såsom nazism och stalinism, i EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer den historiska revisionism och glorifiering av nazikollaboratörer som förekommer i vissa av EU:s medlemsstater. Parlamentet ser med djup oro dels på att radikala ideologier accepteras alltmer, dels på att det sker en återgång till fascism, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans inom Europeiska unionen, och är bekymrat över rapporterna från vissa medlemsstater om politiska ledares, politiska partiers och brottsbekämpande myndigheters samröre med de radikala, rasistiska och främlingsfientliga rörelserna med olika politisk färg. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att så skarpt som möjligt fördöma sådana handlingar eftersom de undergräver de EU-värden som heter fred, frihet och demokrati. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att högtidlighålla den 23 augusti som den europeiska minnesdagen för offren för totalitära regimer på både EU-nivå och nationell nivå och att öka den yngre generationens medvetenhet om frågorna genom att införa undervisning om totalitära regimers historia och en analys av konsekvenserna av dem i kursplaner och läromedel i samtliga skolor i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja arbetet med att dokumentera Europas svåra förflutna, exempelvis genom att protokollen från Nürnbergrättegångarna översätts till alla EU-språk. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fördöma och motverka alla former av förnekelse av förintelsen, inbegripet banalisering och minimering av de brott som begicks av nazisterna och deras sympatisörer, samt även motverka banalisering i den politiska debatten och i medierna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en gemensam kultur av hågkomst som fördömer de brott som begåtts av fascistiska, stalinistiska och andra totalitära och auktoritära regimer, eftersom detta är ett sätt att främja motståndskraften mot nya hot mot demokratin, i synnerhet bland den yngre generationen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, via den dominerande kulturen, främja utbildning om mångfalden i vårt samhälle och vår gemensamma historia, inbegripet utbildning relaterad till grymheterna under andra världskriget, såsom förintelsen, och den systematiska avhumaniseringen av dess offer under ett antal år. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar ytterligare till att den 25 maj (minnesdagen för när hjälten från Auschwitz, ryttmästare Witold Pilecki, blev avrättad) ska bli den internationella dagen för hjältarna i kampen mot totalitarismen, vilket blir ägnat dels att högakta och hylla alla dem som, genom sin kamp mot tyranniet, ådagalagt sitt hjältemod och sin sanna människokärlek, dels att ge kommande släkten ett tydligt föredöme om hur man rätteligen bör förhålla sig till hotet om totalitärt slaveri. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge verkningsfullt stöd till projekt för historiskt minne och hågkomst i medlemsstaterna och till den verksamhet som bedrivs av plattformen för Europas minne och samvete, liksom att avsätta tillräckliga finansiella medel inom programmet ”Ett Europa för medborgarna” i syfte att stödja åminnelsen och hågkomsten av totalitarismens offer, såsom det framhålls i parlamentets ståndpunkt om programmet för rättigheter och värden 2021–2027. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet förklarar att Europas folk fritt valt den europeiska integrationen som modell för fred och försoning för att engagera sig för en gemensam framtid, och att Europeiska unionen har ett särskilt ansvar att främja och slå vakt om demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten, inte bara inom utan också utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att genom sin anslutning till EU och Nato har länderna i Central- och Östeuropa inte bara återvänt till den europeiska familjen av fria demokratiska länder, utan också, med stöd från EU, uppvisat framgång med reformer och socioekonomisk utveckling. Parlamentet betonar dock att detta bör kvarstå som ett alternativ som står öppet för andra europeiska länder, enligt vad som föreskrivs i artikel 49 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet vidhåller att Ryssland kvarstår som den totalitära kommunismens största offer och att landets utveckling till en demokratisk stat kommer att hindras så länge som regeringen, den politiska eliten och den politiska propagandan fortsätter att bortförklara de kommunistiska brotten och glorifiera den totalitära sovjetregimen. Parlamentet uppmanar därför det ryska samhället att göra upp med sitt tragiska förflutna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är djupt oroat över dagens ryska ledarskaps arbete med att förvränga historiska fakta och bortförklara brott som begåtts av den totalitära sovjetregimen och anser det som en farlig del av det informationskrig som förs mot det demokratiska Europa för att splittra Europa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att resolut motverka dessa försök. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker oro över att totalitära regimers symboler fortfarande används i det offentliga rummet liksom för kommersiella syften, och påminner om att ett antal europeiska länder har förbjudit användningen av både nazistiska och kommunistiska symboler. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att det på offentliga platser (parker, torg, gator etc.) i vissa medlemsstater fortfarande finns monument och minnesmärken som förhärligar totalitära regimer, och att detta banar väg dels för en vinkling av historiska fakta om andra världskrigets konsekvenser, dels för spridning av det totalitära politiska systemet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet fördömer att extremistiska och främlingsfientliga politiska krafter i Europa alltmer ägnar sig åt att förvränga historiska fakta och använder sig av en symbolik och retorik som minner om olika aspekter av den totalitära propagandan, däribland rasism, antisemitism och hets mot sexuella och andra minoriteter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna i rådets rambeslut för att motarbeta organisationer som sprider hatpropaganda och våld i det offentliga rummet och på nätet, och att effektivt förbjuda nyfascistiska och nynazistiska grupper och andra stiftelser eller sammanslutningar som hyllar och förhärligar nazism och fascism eller annan form av totalitarism, samtidigt som den nationella rättsordningen och jurisdiktionen respekteras. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att Europas tragiska förflutna bör fortsätta att fungera som en moralisk och politisk inspirationskälla för att möta de utmaningar som dagens värld står inför, däribland att kämpa för en rättvisare värld, att skapa öppna och toleranta samhällen där etniska, religiösa och sexuella minoriteter är välkomna samt att få de europeiska värdena att fungera för alla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Rysslands duma och parlamenten i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 392.

(2)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(3)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 57.

(4)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 25.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/30

---

P9_TA(2019)0022

Läget i genomförandet av lagstiftningen mot penningtvätt

Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om läget i genomförandet av EU:s lagstiftning mot penningtvätt (2019/2820(RSP))

(2021/C 171/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (1), och kommissionens direktiv 2006/70/EG (fjärde penningtvättsdirektivet) (2), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (femte penningtvättsdirektivet) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (1), och kommissionens direktiv 2006/70/EG (fjärde penningtvättsdirektivet) (2), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (femte penningtvättsdirektivet) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1153 av den 20 juni 2019 om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 2000/642/RIF (4), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1673 av den 23 oktober 2018 om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1672 av den 23 oktober 2018 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1153 av den 20 juni 2019 om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 2000/642/RIF (4), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1673 av den 23 oktober 2018 om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1672 av den 23 oktober 2018 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (6),

| — | med beaktande av kommissionens paket för bekämpning av penningtvätt som antogs den 24 juli 2019 och som består av ett politiskt meddelande Mot ett bättre genomförande av EU:s regelverk mot penningtvätt och terrorismfinansiering (COM(2019)0360), en rapport om bedömningen av nyligen uppdagade fall av penningtvätt i kreditinstitut i EU (efterhandsanalys) (COM(2019)0373), en rapport om bedömningen av risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (den överstatliga riskbedömningsrapporten) (COM(2019)0370) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2019)0650), samt en rapport om sammankoppling av medlemsstaternas nationella centraliserade automatiserade mekanismer (centrala register eller centrala elektroniska datasöksystem) med uppgifter om bankkonton (COM(2019)0372), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens paket för bekämpning av penningtvätt som antogs den 24 juli 2019 och som består av ett politiskt meddelande Mot ett bättre genomförande av EU:s regelverk mot penningtvätt och terrorismfinansiering (COM(2019)0360), en rapport om bedömningen av nyligen uppdagade fall av penningtvätt i kreditinstitut i EU (efterhandsanalys) (COM(2019)0373), en rapport om bedömningen av risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (den överstatliga riskbedömningsrapporten) (COM(2019)0370) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2019)0650), samt en rapport om sammankoppling av medlemsstaternas nationella centraliserade automatiserade mekanismer (centrala register eller centrala elektroniska datasöksystem) med uppgifter om bankkonton (COM(2019)0372),

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens yttrande över meddelanden till enheter som står under tillsyn om risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i samband med tillsyn, som offentliggjordes den 24 juli 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens yttrande över meddelanden till enheter som står under tillsyn om risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i samband med tillsyn, som offentliggjordes den 24 juli 2019,

| — | med beaktande av kommissionens färdplan om en ny metod för bedömning av högriskländer enligt direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan om en ny metod för bedömning av högriskländer enligt direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 22 juni 2018Methodology for identifying high risk third countries under Directive (EU) 2015/849 (metod för identifiering av högrisktredjeländer enligt direktiv (EU) 2015/849) (SWD(2018)0362), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 22 juni 2018Methodology for identifying high risk third countries under Directive (EU) 2015/849 (metod för identifiering av högrisktredjeländer enligt direktiv (EU) 2015/849) (SWD(2018)0362),

| — | med beaktande av de fyra delegerade förordningar som kommissionen har antagit – (EU) 2016/1675, (EU) 2018/105, (EU) 2018/212 och (EU) 2018/1467 – om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fyra delegerade förordningar som kommissionen har antagit – (EU) 2016/1675, (EU) 2018/105, (EU) 2018/212 och (EU) 2018/1467 – om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om brådskande behov av EU:s svarta lista över tredjeländer i linje med penningtvättsdirektivet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om brådskande behov av EU:s svarta lista över tredjeländer i linje med penningtvättsdirektivet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (8),

| — | med beaktande av diskussionen den 5 september 2019 i utskottet för ekonomi och valutafrågor med kommissionen och Europeiska bankmyndigheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionen den 5 september 2019 i utskottet för ekonomi och valutafrågor med kommissionen och Europeiska bankmyndigheten,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har stärkts efter hand genom antagandet av det fjärde penningtvättsdirektivet i maj 2015 och det femte penningtvättsdirektivet i april 2018 och respektive datum för deras införlivande i medlemsstaternas nationella lagstiftning senast i juni 2017 och i januari 2020, och genom annan lagstiftning och andra insatser som åtföljer dessa. |
| --- | --- |

A.

EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har stärkts efter hand genom antagandet av det fjärde penningtvättsdirektivet i maj 2015 och det femte penningtvättsdirektivet i april 2018 och respektive datum för deras införlivande i medlemsstaternas nationella lagstiftning senast i juni 2017 och i januari 2020, och genom annan lagstiftning och andra insatser som åtföljer dessa.

| B. | Enligt Europol är så mycket som 0,7–1,28 % av EU:s årliga BNP knuten till misstänkt finansiell verksamhet (9) såsom penningtvätt kopplad till korruption, vapen- och människohandel, droghandel, skatteundandragande och skattebedrägeri, finansiering av terrorism eller annan olaglig verksamhet som påverkar EU-medborgarna i deras dagliga liv. |
| --- | --- |

B.

Enligt Europol är så mycket som 0,7–1,28 % av EU:s årliga BNP knuten till misstänkt finansiell verksamhet (9) såsom penningtvätt kopplad till korruption, vapen- och människohandel, droghandel, skatteundandragande och skattebedrägeri, finansiering av terrorism eller annan olaglig verksamhet som påverkar EU-medborgarna i deras dagliga liv.

| C. | Enligt artikel 9 i det fjärde penningtvättsdirektivet ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att identifiera högrisktredjeländer med beaktande av strategiska brister på flera områden. Parlamentet stöder kommissionens införande av en ny metod som inte är beroende enbart av externa informationskällor för identifieringen av högrisktredjeländer med strategiska brister i bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, som utgör ett hot mot EU:s finansiella system och som kräver skärpta åtgärder för kundkännedom vid ansvariga enheter inom EU enligt de fjärde och femte penningtvättsdirektiven. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i det fjärde penningtvättsdirektivet ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att identifiera högrisktredjeländer med beaktande av strategiska brister på flera områden. Parlamentet stöder kommissionens införande av en ny metod som inte är beroende enbart av externa informationskällor för identifieringen av högrisktredjeländer med strategiska brister i bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, som utgör ett hot mot EU:s finansiella system och som kräver skärpta åtgärder för kundkännedom vid ansvariga enheter inom EU enligt de fjärde och femte penningtvättsdirektiven.

| D. | Det tredje penningtvättsdirektivet, som trädde i kraft den 15 december 2007, upphävdes genom antagandet av det fjärde penningtvättsdirektivet. Genomförandet av flera bestämmelser i det tredje penningtvättsdirektivet, inbegripet tillräckliga befogenheter och tillräcklig personal till nationella behöriga myndigheter, kontrollerades inte tillräckligt tidigare, och bör ses som en prioritet för fortgående fullständighets- och korrekthetskontroller och överträdelseförfaranden som kommissionen vidtar i samband med genomförandet av det fjärde penningtvättsdirektivet. |
| --- | --- |

D.

Det tredje penningtvättsdirektivet, som trädde i kraft den 15 december 2007, upphävdes genom antagandet av det fjärde penningtvättsdirektivet. Genomförandet av flera bestämmelser i det tredje penningtvättsdirektivet, inbegripet tillräckliga befogenheter och tillräcklig personal till nationella behöriga myndigheter, kontrollerades inte tillräckligt tidigare, och bör ses som en prioritet för fortgående fullständighets- och korrekthetskontroller och överträdelseförfaranden som kommissionen vidtar i samband med genomförandet av det fjärde penningtvättsdirektivet.

| E. | Rådet och parlamentet förkastade tre förslag till ändring av delegerade förordningar (10). Som motivering angavs att förslagen inte hade upprättats genom en process med transparens och motståndskraft i vilken berörda länder aktivt förses med incitament att vidta kraftfulla åtgärder, samtidigt som deras rätt att göra sig hörd respekteras, och att kommissionens förfarande för att identifiera högrisktredjeländer inte var tillräckligt självständig. |
| --- | --- |

E.

Rådet och parlamentet förkastade tre förslag till ändring av delegerade förordningar (10). Som motivering angavs att förslagen inte hade upprättats genom en process med transparens och motståndskraft i vilken berörda länder aktivt förses med incitament att vidta kraftfulla åtgärder, samtidigt som deras rätt att göra sig hörd respekteras, och att kommissionens förfarande för att identifiera högrisktredjeländer inte var tillräckligt självständig.

| F. | Den 13 februari 2019 antog kommissionen en ny förteckning över 23 tredjeländer som enligt den nya metoden uppvisar strategiska brister i sina ramar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, nämligen Afghanistan, Amerikanska Jungfruöarna, Amerikanska Samoa, Bahamas, Botswana, Demokratiska folkrepubliken Korea, Etiopien, Ghana, Guam, Iran, Irak, Libyen, Nigeria, Pakistan, Panama, Puerto Rico, Samoa, Saudiarabien, Sri Lanka, Syrien, Trinidad och Tobago, Tunisien och Jemen. Den 7 mars 2019 förkastade rådet denna delegerade akt vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor). |
| --- | --- |

F.

Den 13 februari 2019 antog kommissionen en ny förteckning över 23 tredjeländer som enligt den nya metoden uppvisar strategiska brister i sina ramar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, nämligen Afghanistan, Amerikanska Jungfruöarna, Amerikanska Samoa, Bahamas, Botswana, Demokratiska folkrepubliken Korea, Etiopien, Ghana, Guam, Iran, Irak, Libyen, Nigeria, Pakistan, Panama, Puerto Rico, Samoa, Saudiarabien, Sri Lanka, Syrien, Trinidad och Tobago, Tunisien och Jemen. Den 7 mars 2019 förkastade rådet denna delegerade akt vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor).

| G. | Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot en majoritet av medlemsstaterna för att de inte har införlivat det fjärde penningtvättsdirektivet på ett korrekt sätt i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot en majoritet av medlemsstaterna för att de inte har införlivat det fjärde penningtvättsdirektivet på ett korrekt sätt i sin nationella lagstiftning.

| H. | Den 24 juli 2019 antog kommissionen ett paket för bekämpning av penningtvätt i vilket parlamentet och rådet informerades om uppnådda resultat hittills och fortsatta brister i EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Paketet utgjorde därmed startpunkten för ytterligare förbättringar i verkställandet och genomförandet av befintlig lagstiftning och för eventuella framtida lagstiftningsmässiga och institutionella reformer. |
| --- | --- |

H.

Den 24 juli 2019 antog kommissionen ett paket för bekämpning av penningtvätt i vilket parlamentet och rådet informerades om uppnådda resultat hittills och fortsatta brister i EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Paketet utgjorde därmed startpunkten för ytterligare förbättringar i verkställandet och genomförandet av befintlig lagstiftning och för eventuella framtida lagstiftningsmässiga och institutionella reformer.

| I. | Vid den diskussion som hölls med kommissionen och Europeiska bankmyndigheten (EBA) i utskottet för ekonomi och valutafrågor den 5 september 2019 förklarade EBA:s ordförande, José Manuel Campa, att EBA inte är någon tillsynsmyndighet på området för penningtvätt, utan snarare en myndighet med uppdrag att dels ta fram riktlinjer för att främja samarbete och samordning, dels utvärdera genomförandet av lagstiftningen mot penningtvätt. Han underströk dessutom att ansvaret för genomförandet till största del ligger hos de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

I.

Vid den diskussion som hölls med kommissionen och Europeiska bankmyndigheten (EBA) i utskottet för ekonomi och valutafrågor den 5 september 2019 förklarade EBA:s ordförande, José Manuel Campa, att EBA inte är någon tillsynsmyndighet på området för penningtvätt, utan snarare en myndighet med uppdrag att dels ta fram riktlinjer för att främja samarbete och samordning, dels utvärdera genomförandet av lagstiftningen mot penningtvätt. Han underströk dessutom att ansvaret för genomförandet till största del ligger hos de nationella myndigheterna.

| J. | Enligt kommissionens meddelande av den 24 juli 2019Mot ett bättre genomförande av EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism skulle man kunna överväga att ytterligare harmonisera reglerna om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, till exempel genom att omvandla penningtvättsdirektivet till en förordning, vilket potentiellt skulle innebära ett harmoniserat, direkt tillämpligt EU-regelverk för penningtvättsbekämpning. |
| --- | --- |

J.

Enligt kommissionens meddelande av den 24 juli 2019Mot ett bättre genomförande av EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism skulle man kunna överväga att ytterligare harmonisera reglerna om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, till exempel genom att omvandla penningtvättsdirektivet till en förordning, vilket potentiellt skulle innebära ett harmoniserat, direkt tillämpligt EU-regelverk för penningtvättsbekämpning.

| K. | Kommissionen förklarar också i det ovannämnda meddelandet att bedömningar visar att det behövs en starkare mekanism för att samordna och stödja gränsöverskridande samarbete och analyser av finansunderrättelseenheter. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen förklarar också i det ovannämnda meddelandet att bedömningar visar att det behövs en starkare mekanism för att samordna och stödja gränsöverskridande samarbete och analyser av finansunderrättelseenheter.

| 1. | Europaparlamentet känner stor oro över det bristande genomförandet av det fjärde penningtvättsdirektivet i ett stort antal medlemsstater. Parlamentet välkomnar därför kommissionens inledande av överträdelseförfaranden mot medlemsstater på grundval av resultaten av kommissionens fullständighetskontroller. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast slutföra noggranna korrekthetskontroller och inleda överträdelseförfaranden där så behövs. Parlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som inte har gjort så ännu, att på ett korrekt sätt införliva det fjärde penningtvättsdirektivet i sin nationella lagstiftning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är oroligt för att medlemsstaterna inte kommer att hålla tidsfristen för införlivande av det femte penningtvättsdirektivet, den 10 januari 2020, och de respektive tidsfristerna för register över verkligt huvudmannaskap för företag och andra juridiska enheter, den 10 januari 2020, och för truster och liknande juridiska konstruktioner, den 10 mars 2020. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta brådskande åtgärder för att skynda på införlivandearbetet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppskattar den rekommendation från EBA:s panel för överträdelse av unionsrätten som togs upp under diskussionen med EBA:s ordförande José Manuel Campa i utskottet för ekonomi och valutafrågor den 5 september 2019, om fallet med penningtvätt i Danske Bank, vilket är det hittills största kända sådant fall i EU, med misstänkta transaktioner till ett värde av uppemot 200 miljarder euro. Parlamentet beklagar att medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, i rollen som röstande medlemmar i EBA:s tillsynsstyrelse, förkastade ett förslag till rekommendation om överträdelse av unionsrätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta följa fallet och inleda ett överträdelseförfarande om detta är motiverat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är extremt oroat över olikheter i nationell reglering och tillsyn på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, eftersom detta område är dåligt anpassat till en allt större gränsöverskridande verksamhet i EU och centraliserad tillsyn i bankunionen och andra sektorer utanför banksektorn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att EU:s nuvarande ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism karaktäriseras av ett bristande genomförande av EU-reglerna i kombination med en avsaknad av effektiv tillsyn. Parlamentet understryker att det flera gånger har betonats att en lagstiftning om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som fastställer miniminormer kan äventyra en effektiv tillsyn, ett smidigt informationsutbyte och en smidig samordning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den konsekvensbedömning som krävs för eventuella framtida översyner av penningtvättslagstiftningen utvärdera om en förordning vore en lämpligare rättsakt än ett direktiv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att de administrativa, rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna i EU, särskilt medlemsstaternas finansunderrättelseenheter, behöver samarbeta närmare, vilket också betonas i kommissionens rapport. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inom den närmaste framtiden med en konsekvensbedömning utvärdera möjligheten och lämpligheten i att införa en samordnings- och stödmekanism. Parlamentet anser att man ytterligare bör främja initiativ som kan stärka insatser för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet tar del av kommissionens bedömning i efterhandsanalysrapporten av den 24 juli 2019 att särskilda uppgifter gällande tillsyn av penningtvätt kan behöva överföras till ett EU-organ. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I syfte att säkerställa att förteckningen över högrisktredjeländer är oklanderlig bör man under granskningsförfarandet och beslutsfattandet inte beakta överväganden som avser annat än brister i bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet understryker att lobbyverksamhet och diplomatiska påtryckningar inte bör undergräva EU-institutionernas förmåga att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism med ett tillvägagångssätt som har anknytning till EU på ett effektivt och självständigt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare bedöma möjligheten att upprätta en ”grå förteckning” över potentiella högrisktredjeländer enligt kriterier som är likvärdiga med de som EU tillämpar för sin förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner för skatteändamål. Parlamentet uttrycker oro över att det utdragna 12 månader långa förfarandet som leder till en slutlig bedömning i identifieringen av tredjeländer med strategiska brister kan leda till onödiga förseningar av ändamålsenliga insatser för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett transparent förfarande med tydliga och konkreta riktmärken för de länder som åtar sig att genomföra reformer i syfte att undvika att föras upp på listan. Kommissionen uppmanas också att offentliggöra sina inledande och slutliga bedömningar av länderna på förteckningen samt de riktmärken som har tillämpats, så att man genom en offentlig granskning kan undvika att de missbrukas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet begär att relevanta avdelningar i det behöriga generaldirektoratet ska tilldelas större personalresurser och ekonomiska resurser, och välkomnar de ökade resurserna till EBA. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (tredje penningtvättsdirektivet), EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(2)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

(3)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 43.

(4)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 122.

(5)  EUT L 284, 12.11.2018, s. 22.

(6)  EUT L 284, 12.11.2018, s. 6.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2019)0216.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2019)0240.

(9)  Rapport från Europols finansunderrättelseenhet From suspicion to action (från misstanke till åtgärd) (2017).

(10)  C(2019)1326, C(2016)7495 och C(2017)1951.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag 17 september 2019

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/34

---

P9_TA(2019)0008

Utnämning av ordföranden för Europeiska centralbanken – kandidat: Christine Lagarde

Europaparlamentets beslut av den 17 september 2019 om rådets rekommendation om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (N9-0023/2019 – C9-0048/2019 – 2019/0810(NLE))

(Samråd)

(2021/C 171/08)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 juli 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 juli 2019 (1),

| — | med beaktande av artikel 283.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört Europaparlamentet (C9-0048/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 283.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört Europaparlamentet (C9-0048/2019),

| — | med beaktande av artikel 130 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 130 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0008/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0008/2019), och av följande skäl:

| A. | Genom en skrivelse av den 16 juli 2019 hörde Europeiska rådet Europaparlamentet om utnämningen av Christine Lagarde till ordförande i Europeiska centralbanken för en mandatperiod på åtta år med verkan från den 1 november 2019. |
| --- | --- |

A.

Genom en skrivelse av den 16 juli 2019 hörde Europeiska rådet Europaparlamentet om utnämningen av Christine Lagarde till ordförande i Europeiska centralbanken för en mandatperiod på åtta år med verkan från den 1 november 2019.

| B. | Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor bedömde sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och kravet på centralbankens fullständiga oavhängighet i enlighet med artikel 130 i detta fördrag. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till henne. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor bedömde sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och kravet på centralbankens fullständiga oavhängighet i enlighet med artikel 130 i detta fördrag. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till henne.

| C. | Utskottet höll den 4 september 2019 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning, som varade i två och en halv timme, höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade hon utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 4 september 2019 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning, som varade i två och en halv timme, höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade hon utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets rekommendation om utnämning av Christine Lagarde till ordförande för Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 235, 12.7.2019, s. 1.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/35

---

P9_TA(2019)0009

Utnämning av vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd

Europaparlamentets beslut av den 17 september 2019 om Europeiska centralbankens förslag till utnämning av vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (N9-0008/2019 – C9-0028/2019 – 2019/0903(NLE))

(Samråd)

(2021/C 171/09)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens förslag av den 9 april 2019 om utnämning av vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (C9-0028/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens förslag av den 9 april 2019 om utnämning av vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (C9-0028/2019),

| — | med beaktande av artikel 26.3 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26.3 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (3),

| — | med beaktande av artikel 131 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 131 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0007/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0007/2019), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska ECB förelägga Europaparlamentet ett förslag till utnämning av tillsynsnämndens vice ordförande för godkännande. Tillsynsnämndens vice ordförande ska utses bland ledamöterna i ECB:s direktion. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska ECB förelägga Europaparlamentet ett förslag till utnämning av tillsynsnämndens vice ordförande för godkännande. Tillsynsnämndens vice ordförande ska utses bland ledamöterna i ECB:s direktion.

| B. | I artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med den förordningen ska respektera principerna om jämn könsfördelning, erfarenhet och kvalifikationer. |
| --- | --- |

B.

I artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med den förordningen ska respektera principerna om jämn könsfördelning, erfarenhet och kvalifikationer.

| C. | Den 22 november 2012 utnämnde Europeiska rådet Yves Mersch till ledamot i ECB:s direktion för en mandattid på åtta år från och med den 15 december 2012 i enlighet med artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

C.

Den 22 november 2012 utnämnde Europeiska rådet Yves Mersch till ledamot i ECB:s direktion för en mandattid på åtta år från och med den 15 december 2012 i enlighet med artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| D. | Genom en skrivelse av den 9 april 2019 förelade ECB parlamentet ett förslag till utnämning av Yves Mersch till vice ordförande för ECB:s tillsynsnämnd för återstoden av hans mandatperiod som direktionsledamot fram till och med den 14 december 2020. |
| --- | --- |

D.

Genom en skrivelse av den 9 april 2019 förelade ECB parlamentet ett förslag till utnämning av Yves Mersch till vice ordförande för ECB:s tillsynsnämnd för återstoden av hans mandatperiod som direktionsledamot fram till och med den 14 december 2020.

| E. | Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade därefter den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 26.2 och 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade därefter den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 26.2 och 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013.

| F. | Utskottet höll en utfrågning med den nominerade kandidaten den 4 september 2019. Under denna utfrågning höll kandidaten ett inledande anförande och besvarade därefter utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

F.

Utskottet höll en utfrågning med den nominerade kandidaten den 4 september 2019. Under denna utfrågning höll kandidaten ett inledande anförande och besvarade därefter utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Yves Mersch till vice ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 63.

(2)  EUT L 320, 30.11.2013, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2019)0211.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/36

---

P9_TA(2019)0010

Inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 september 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland (07290/2019 – C8-0154/2019 – 2019/0806(CNS))

(Samråd)

(2021/C 171/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (07290/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (07290/2019),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0154/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0154/2019),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0003/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0003/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

Onsdag 18 september 2019

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/37

---

P9_TA(2019)0011

Förslag till ändringsbudget nr 1/2019: överskott från 2018

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2019 för budgetåret 2019: Införande av överskottet från budgetåret 2018 (11730/2019 – C9-0115/2019 – 2019/2021(BUD))

(2021/C 171/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2019 som kommissionen antog den 15 april 2019 (COM(2019)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2019 som kommissionen antog den 15 april 2019 (COM(2019)0300),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11730/2019 – C9-0115/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11730/2019 – C9-0115/2019),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0005/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0005/2019), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2019 är att till budgeten för 2019 föra över överskottet från budgetåret 2018, vilket uppgår till 1 802 miljoner EUR. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2019 är att till budgeten för 2019 föra över överskottet från budgetåret 2018, vilket uppgår till 1 802 miljoner EUR.

| B. | De två huvuddelarna i detta överskott utgörs av ett överskott på 1 274,6 miljoner EUR på inkomstsidan och ett underutnyttjande av utgifterna med 527,8 miljoner EUR. |
| --- | --- |

B.

De två huvuddelarna i detta överskott utgörs av ett överskott på 1 274,6 miljoner EUR på inkomstsidan och ett underutnyttjande av utgifterna med 527,8 miljoner EUR.

| C. | På intäktssidan härrör den största skillnaden från dröjsmålsränta och böter (1 312,6 miljoner EUR), vilket innebär att resultatet består av böter för konkurrensöverträdelser och dröjsmålsränta, andra straffavgifter och räntor kopplade till böter och straffavgifter. |
| --- | --- |

C.

På intäktssidan härrör den största skillnaden från dröjsmålsränta och böter (1 312,6 miljoner EUR), vilket innebär att resultatet består av böter för konkurrensöverträdelser och dröjsmålsränta, andra straffavgifter och räntor kopplade till böter och straffavgifter.

| D. | På utgiftssidan uppgår underutnyttjandet i kommissionens betalningar för 2018 till 322,2 miljoner EUR (varav 120 miljoner EUR från reserven för katastrofbistånd) och 68 miljoner EUR för överföringar från 2017, och underutnyttjande från övriga institutioners sida till 75,9 miljoner EUR för 2018 och 61,6 miljoner EUR för överföringar från 2017. |
| --- | --- |

D.

På utgiftssidan uppgår underutnyttjandet i kommissionens betalningar för 2018 till 322,2 miljoner EUR (varav 120 miljoner EUR från reserven för katastrofbistånd) och 68 miljoner EUR för överföringar från 2017, och underutnyttjande från övriga institutioners sida till 75,9 miljoner EUR för 2018 och 61,6 miljoner EUR för överföringar från 2017.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 1/2019 som lagts fram av kommissionen, som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2018, dvs. ett belopp på 1 803 miljoner EUR, i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att enligt kommissionen uppgick böterna för konkurrensöverträdelser under 2018 till 1 149 miljoner EUR. Parlamentet anser att man utöver eventuella överskott från underutnyttjande bör göra det möjligt att återanvända eventuella inkomster som härrör från böter eller är kopplade till sena betalningar i unionsbudgeten utan en motsvarande minskning av de BNI-grundade bidragen. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att man bör öka den föreslagna unionsreserven i nästa fleråriga budgetram med ett belopp som motsvarar de inkomster som härrör från böter och straffavgifter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2019 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 67, 7.3.2019.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/39

---

P9_TA(2019)0012

Förslag till ändringsbudget nr 2/2019: Förstärkta anslag till nyckelprogram för EU:s konkurrenskraft: Horisont 2020 och Erasmus+

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2019 till den allmänna budgeten – förstärkning av centrala program för EU:s konkurrenskraft: Horisont 2020 och Erasmus+ (11731/2019 – C9-0112/2019 – 2019/2022(BUD))

(2021/C 171/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2019 som kommissionen antog den 15 maj 2019 (COM(2019)0320), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2019 som kommissionen antog den 15 maj 2019 (COM(2019)0320),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11731/2019 – C9-0112/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11731/2019 – C9-0112/2019),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0004/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0004/2019), och av följande skäl:

| A. | På parlamentets enträgna begäran beslutade Europaparlamentet och rådet att inom ramen för budgetförfarandet för 2019 budgetera 100 miljoner EUR i en ändringsbudget under 2019 för att förstärka Horisont 2020 och Erasmus+. Parlamentet och rådet uppmanade kommissionen att lägga fram denna ändringsbudget, som inte kommer att innehålla några andra delar, så snart som den tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen för 2020 samt beräkningen av den samlade marginalen för åtaganden har slutförts under våren 2019. |
| --- | --- |

A.

På parlamentets enträgna begäran beslutade Europaparlamentet och rådet att inom ramen för budgetförfarandet för 2019 budgetera 100 miljoner EUR i en ändringsbudget under 2019 för att förstärka Horisont 2020 och Erasmus+. Parlamentet och rådet uppmanade kommissionen att lägga fram denna ändringsbudget, som inte kommer att innehålla några andra delar, så snart som den tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen för 2020 samt beräkningen av den samlade marginalen för åtaganden har slutförts under våren 2019.

| B. | Kommissionen har därför föreslagit att 2019 års budget ska ändras för att återspegla detta avtal. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har därför föreslagit att 2019 års budget ska ändras för att återspegla detta avtal.

| C. | Kommissionen har föreslagit att ytterligare 80 miljoner EUR ska anslås för att förstärka Horisont 2020 och att budgeten för Erasmus+ ska höjas med 20 miljoner EUR. I överenskommelsen om 2019 års budget finns det ingen uppgift om hur den totala förstärkningen ska fördelas mellan instrumenten. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har föreslagit att ytterligare 80 miljoner EUR ska anslås för att förstärka Horisont 2020 och att budgeten för Erasmus+ ska höjas med 20 miljoner EUR. I överenskommelsen om 2019 års budget finns det ingen uppgift om hur den totala förstärkningen ska fördelas mellan instrumenten.

| D. | Inom ramen för förstärkningen av Horisont 2020 har kommissionen föreslagit att ytterligare 34,6 miljoner EUR ska anslås till Horisont 2020-budgetposten 08 02 03 04 — Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, miljövänligt, säkert och sammanhängande i syfte att förstärka 2019 års åtgärder mot klimatförändringar, särskilt batterier, miljövänliga fordon och miljöanpassning av luftfart, samt ytterligare 45,4 miljoner EUR till Horisont 2020-budgetposten 08 02 01 02 — Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik, i syfte att öka beloppet för posterna ”Banbrytande energiproduktion utan utsläpp för en fullständig utfasning av fossila bränslen” och ”Teknik för energi och klimatförändringar”. |
| --- | --- |

D.

Inom ramen för förstärkningen av Horisont 2020 har kommissionen föreslagit att ytterligare 34,6 miljoner EUR ska anslås till Horisont 2020-budgetposten 08 02 03 04 — Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, miljövänligt, säkert och sammanhängande i syfte att förstärka 2019 års åtgärder mot klimatförändringar, särskilt batterier, miljövänliga fordon och miljöanpassning av luftfart, samt ytterligare 45,4 miljoner EUR till Horisont 2020-budgetposten 08 02 01 02 — Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik, i syfte att öka beloppet för posterna ”Banbrytande energiproduktion utan utsläpp för en fullständig utfasning av fossila bränslen” och ”Teknik för energi och klimatförändringar”.

| E. | Kommissionen har föreslagit att anslagen till Erasmus+ ska förstärkas inom programmets huvudsakliga verksamhet, särskilt högre utbildning och yrkesutbildning, samt till förmån för centrum för yrkesutbildning. Kommissionen har också föreslagit att delar av förstärkningen ska gå till initiativet Europauniversitet, en grundläggande åtgärd som nyligen utvecklats som ett led i förverkligandet av det europeiska området för utbildning fram till 2025 för att främja spetskompetens, innovation och inkludering inom högre utbildning i hela Europa. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har föreslagit att anslagen till Erasmus+ ska förstärkas inom programmets huvudsakliga verksamhet, särskilt högre utbildning och yrkesutbildning, samt till förmån för centrum för yrkesutbildning. Kommissionen har också föreslagit att delar av förstärkningen ska gå till initiativet Europauniversitet, en grundläggande åtgärd som nyligen utvecklats som ett led i förverkligandet av det europeiska området för utbildning fram till 2025 för att främja spetskompetens, innovation och inkludering inom högre utbildning i hela Europa.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 2/2019 som lagts fram av kommissionen och som syftar till att tillhandahålla ytterligare 100 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden till Horisont 2020 och Erasmus+, i syfte att ge rättvisa åt den överenskommelse som nåtts mellan parlamentet och rådet inom ramen för 2019 års budgetförhandlingar. Parlamentet noterar att inga betalningsbemyndiganden har föreslagits i detta skede. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att det med tanke på programmens profiler inte finns något behov av att öka betalningsbemyndigandena för Horisont 2020 före utgången av 2019, men att de ökade åtagandebemyndigandena för Erasmus+ högst sannolikt kommer att behöva kompletteras med ökade betalningsbemyndiganden i år. Kommissionen uppmanas att informera budgetmyndigheten om hur den avser att täcka dessa ökade betalningsbehov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2019 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 67, 7.3.2019.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/41

---

P9_TA(2019)0013

Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för stöd till Rumänien, Italien och Österrike

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för stöd till Rumänien, Italien och Österrike (COM(2019)0206 – C9-0005/2019 – 2019/2023(BUD))

(2021/C 171/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0206 – C9-0005/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0206 – C9-0005/2019),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0002/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0002/2019).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet som ett tecken på unionens solidaritet med unionens medborgare och regioner som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att frigöra finansiellt stöd via Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) till regioner som drabbats av naturkatastrofer i unionen under 2018. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag (4) av den 7 mars 2019 om ändring av EU:s civilskyddsmekanism som ett centralt verktyg för att stärka EU:s kapacitet för katastrofriskhantering, med en finansieringsram för finansieringsperioden 2021–2027 som motsvarar den ambitionsnivå som fastställs i Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 (5) och i linje med Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (6). Parlamentet är övertygat om att fonden och unionens civilskyddsmekanism bör gå hand i hand för att förebygga, förbereda sig inför och bemöta naturkatastrofer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  COM(2019)0125.

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 av den 13 mars 2019 om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 77 I, 20.3.2019, s. 1).

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond till stöd för Österrike, Italien och Rumänien

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/1817.)

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/43

---

P9_TA(2019)0014

Förslag till ändringsbudget nr 3/2019: förslag om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för stöd till Rumänien, Italien och Österrike

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2019 för budgetåret 2019 som åtföljer förslaget om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Österrike, Italien och Rumänien (11732/2019 – C9-0113/2019 – 2019/2024(BUD))

(2021/C 171/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, slutgiltigt antagen den 12 december 2018 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2019 som kommissionen antog den 22 maj 2019 (COM(2019)0205), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2019 som kommissionen antog den 22 maj 2019 (COM(2019)0205),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11732/2019 – C9-0113/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2019 som rådet antog den 3 september 2019 och översände till Europaparlamentet samma dag (11732/2019 – C9-0113/2019),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0006/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0006/2019), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 3/2019 innehåller förslaget att Europeiska unionens solidaritetsfond ska utnyttjas för att ge stöd till Rumänien för översvämningar i nordöstra delen, till Italien för översvämningar och jordskred till följd av kraftiga regn från Alperna i norr till Sicilien i söder samt till Österrike för samma fenomen i Alperna/de södra delarna under 2018. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 3/2019 innehåller förslaget att Europeiska unionens solidaritetsfond ska utnyttjas för att ge stöd till Rumänien för översvämningar i nordöstra delen, till Italien för översvämningar och jordskred till följd av kraftiga regn från Alperna i norr till Sicilien i söder samt till Österrike för samma fenomen i Alperna/de södra delarna under 2018.

| B. | Kommissionen föreslår därför en ändring av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 och en ökning av budgetpost 13 06 01 ”Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser på levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin” med 293 551 794 EUR både i åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen föreslår därför en ändring av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 och en ökning av budgetpost 13 06 01 ”Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser på levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin” med 293 551 794 EUR både i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

| C. | Europeiska unionens solidaritetsfond definieras enligt förordningen om den fleråriga budgetramen som ett särskilt instrument och motsvarande åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden bör budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionens solidaritetsfond definieras enligt förordningen om den fleråriga budgetramen som ett särskilt instrument och motsvarande åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden bör budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak.

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2019. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2019 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 67, 7.3.2019.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 6.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 171/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 171/45

---

P9_TA(2019)0015

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2019/000 TA 2019 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ

Europaparlamentets resolution av den 18 september 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2019/000 TA 2019 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (COM(2019)0290 – C9-0026/2019 – 2019/2036(BUD))

(2021/C 171/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0290 – C9-0026/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0290 – C9-0026/2019),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2018/000 TA 2018 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2018/000 TA 2018 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (4),

| — | med beaktande av sin första behandling av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin första behandling av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (5),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0001/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0001/2019), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras nödvändiga och snabba återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras nödvändiga och snabba återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen, parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen, parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Det högsta årliga belopp som är tillgängligt via fonden är 150 miljoner EUR i 2011 års priser, dvs. 175 748 000 EUR i 2019 års priser. På kommissionens initiativ får enligt artikel 11.1 i förordningen om fonden högst 0,5 % av det beloppet användas för tekniskt stöd för att finansiera förberedande åtgärder, övervakning, insamling av uppgifter, upprättande av en kunskapsbas, administrativt och tekniskt stöd, informations- och kommunikationsinsatser samt den revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra förordningen om fonden. |
| --- | --- |

D.

Det högsta årliga belopp som är tillgängligt via fonden är 150 miljoner EUR i 2011 års priser, dvs. 175 748 000 EUR i 2019 års priser. På kommissionens initiativ får enligt artikel 11.1 i förordningen om fonden högst 0,5 % av det beloppet användas för tekniskt stöd för att finansiera förberedande åtgärder, övervakning, insamling av uppgifter, upprättande av en kunskapsbas, administrativt och tekniskt stöd, informations- och kommunikationsinsatser samt den revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra förordningen om fonden.

| E. | Det föreslagna beloppet på 610 000 EUR motsvarar ca 0,35 % av det högsta årliga belopp som är tillgängligt via fonden för 2019. |
| --- | --- |

E.

Det föreslagna beloppet på 610 000 EUR motsvarar ca 0,35 % av det högsta årliga belopp som är tillgängligt via fonden för 2019.

| 1. | Europaparlamentet stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och som ska finansieras som tekniskt stöd i enlighet med artikel 11.1 och 11.4 samt artikel 12.2, 12.3 och 12.4 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erkänner vikten av övervakning och datainsamling. Parlamentet påminner om vikten av solida statistiska serier som sammanställts på lämpligt sätt för att vara tillgängliga och lättbegripliga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är med en särskild webbplats för fonden, som ska vara tillgänglig för alla unionsmedborgare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta arbetet med standardiserade förfaranden för ansökningar till fonden och för förvaltningen av den med hjälp av funktionerna i systemet för elektroniskt datautbyte (SFC 2014), som möjliggör en förenkling och snabbare behandling av ansökningarna samt bättre rapportering. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har för avsikt att investera 190 000 EUR av den tillgängliga budgeten för administrativt och tekniskt stöd i två möten som ska hållas av fondens expertgrupp med kontaktpersoner (en företrädare för varje medlemsstat) och två seminarier med deltagande av fondens genomförandeorgan och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen systematiskt bjuda in parlamentet till dessa möten och seminarier i enlighet med relevanta bestämmelser i ramavtalet om förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att man ytterligare måste förstärka förbindelserna mellan alla som är involverade i ansökningar till fonden, särskilt arbetsmarknadens parter och intressenter på regional och lokal nivå, för att skapa största möjliga synergieffekter. Parlamentet betonar att samverkan mellan den nationella kontaktpersonen och regionala eller lokala genomförandepartner i ett ärende bör förstärkas, och att kommunikations- och stödsystem samt informationsflöden (interna uppdelningar, uppgifter och ansvar) bör klargöras samt att alla berörda parter bör vara överens om detta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar en snabb start av efterhandsutvärderingen för vilken kommissionen har för avsikt att investera 300 000 EUR av den tillgängliga budgeten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner de ansökande medlemsstaterna om att de enligt artikel 12 i förordningen om fonden ska sprida information om de åtgärder som finansieras genom fonden till berörda stödmottagare, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, medier och allmänheten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0220.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2019)0019.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2019/000 TA 2019 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/938.)

---