# Euroopan unionin C 123/9. h

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 123 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta9. huhtikuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 123

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta9. huhtikuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 557. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 27.1.2021–28.1.2021 |
| 2021/C 123/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2019(COM(2020) 302 final) | 1 |
| 2021/C 123/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta(COM(2020) 569 final – 2020/260 NLE) | 7 |
| 2021/C 123/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus – Neuvoston suositus euroalueen talouspolitiikasta(COM(2020) 746 final) | 12 |
| 2021/C 123/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta(COM(2020) 609 final) | 15 |
| 2021/C 123/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia(COM(2020) 299 final) | 22 |
| 2021/C 123/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle(COM(2020) 301 final) | 30 |
| 2021/C 123/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi yhteisön lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä myönnettävän väliaikaisen höllennyksen osalta(COM(2020) 818 final – 2020/0358 (COD)) | 37 |
| 2021/C 123/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma(COM(2020) 329) | 42 |
| 2021/C 123/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi(COM(2020) 562 final) | 59 |
| 2021/C 123/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta(COM(2020) 642 final – 2020/0289 (COD)) | 66 |
| 2021/C 123/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tonnikalaa (Thunnus thynnus) koskevan saalisasiakirjaohjelman vahvistamisesta ja asetuksen (EU) N:o 640/2010 kumoamisesta(COM(2020) 670 final – 2020/0302 (COD)) | 72 |
| 2021/C 123/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta(COM(2020) 652 final – 2020/0300 (COD)) | 76 |
| 2021/C 123/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta (kodifikaatio)(COM(2020) 739 final – 2020/0329 (COD)) | 80 |
| 2021/C 123/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen(COM(2020) 826 final – 2020/0362 (COD)) | 81 |
| 2021/C 123/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa mainitun siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä(COM(2020) 827 final – 2020/0363 (COD)) | 82 |
| 2021/C 123/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietyistä lentoturvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä(COM(2020) 828 final – 2020/0364 (COD)) | 83 |
| 2021/C 123/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus covid-19:n leviämisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä sekä tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettuja viiteajanjaksoja seuraavien viiteajanjaksojen ajaksi(COM(2021) 25 final – 2021/0012 (COD)) | 84 |
| 2021/C 123/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä(COM(2020) 830 final – 2020/0366 (COD)) | 85 |
| 2021/C 123/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2008/971/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetun metsänviljelyaineiston vastaavuudesta unionissa tuotetun metsänviljelyaineiston kanssa(COM(2020) 852 final – 2020/0378 (COD)) | 86 |
| 2021/C 123/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös neuvoston päätösten 2003/17/EY ja 2005/834/EY muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettujen siemenviljelmien viljelystarkastusten ja viljelykasvilajikkeiden ylläpitoa koskevien tarkastusten vastaavuuden osalta(COM(2020) 853 final – 2020/0379 (COD)) | 87 |

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 557. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 27.1.2021–28.1.2021

2021/C 123/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2019(COM(2020) 302 final)

(COM(2020) 302 final)

1

2021/C 123/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta(COM(2020) 569 final – 2020/260 NLE)

(COM(2020) 569 final – 2020/260 NLE)

7

2021/C 123/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus – Neuvoston suositus euroalueen talouspolitiikasta(COM(2020) 746 final)

(COM(2020) 746 final)

12

2021/C 123/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta(COM(2020) 609 final)

(COM(2020) 609 final)

15

2021/C 123/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia(COM(2020) 299 final)

(COM(2020) 299 final)

22

2021/C 123/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle(COM(2020) 301 final)

(COM(2020) 301 final)

30

2021/C 123/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi yhteisön lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä myönnettävän väliaikaisen höllennyksen osalta(COM(2020) 818 final – 2020/0358 (COD))

(COM(2020) 818 final – 2020/0358 (COD))

37

2021/C 123/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma(COM(2020) 329)

(COM(2020) 329)

42

2021/C 123/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi(COM(2020) 562 final)

(COM(2020) 562 final)

59

2021/C 123/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta(COM(2020) 642 final – 2020/0289 (COD))

(COM(2020) 642 final – 2020/0289 (COD))

66

2021/C 123/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tonnikalaa (Thunnus thynnus) koskevan saalisasiakirjaohjelman vahvistamisesta ja asetuksen (EU) N:o 640/2010 kumoamisesta(COM(2020) 670 final – 2020/0302 (COD))

(COM(2020) 670 final – 2020/0302 (COD))

72

2021/C 123/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta(COM(2020) 652 final – 2020/0300 (COD))

(COM(2020) 652 final – 2020/0300 (COD))

76

2021/C 123/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta (kodifikaatio)(COM(2020) 739 final – 2020/0329 (COD))

(COM(2020) 739 final – 2020/0329 (COD))

80

2021/C 123/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen(COM(2020) 826 final – 2020/0362 (COD))

(COM(2020) 826 final – 2020/0362 (COD))

81

2021/C 123/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa mainitun siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä(COM(2020) 827 final – 2020/0363 (COD))

(COM(2020) 827 final – 2020/0363 (COD))

82

2021/C 123/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietyistä lentoturvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä(COM(2020) 828 final – 2020/0364 (COD))

(COM(2020) 828 final – 2020/0364 (COD))

83

2021/C 123/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus covid-19:n leviämisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä sekä tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettuja viiteajanjaksoja seuraavien viiteajanjaksojen ajaksi(COM(2021) 25 final – 2021/0012 (COD))

(COM(2021) 25 final – 2021/0012 (COD))

84

2021/C 123/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä(COM(2020) 830 final – 2020/0366 (COD))

(COM(2020) 830 final – 2020/0366 (COD))

85

2021/C 123/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2008/971/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetun metsänviljelyaineiston vastaavuudesta unionissa tuotetun metsänviljelyaineiston kanssa(COM(2020) 852 final – 2020/0378 (COD))

(COM(2020) 852 final – 2020/0378 (COD))

86

2021/C 123/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös neuvoston päätösten 2003/17/EY ja 2005/834/EY muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettujen siemenviljelmien viljelystarkastusten ja viljelykasvilajikkeiden ylläpitoa koskevien tarkastusten vastaavuuden osalta(COM(2020) 853 final – 2020/0379 (COD))

(COM(2020) 853 final – 2020/0379 (COD))

87

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 557. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 27.1.2021–28.1.2021

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2019”

(COM(2020) 302 final)

(2021/C 123/01)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 12.8.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

11.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen Euroopan komission kertomukseen vuoden 2019 kilpailupolitiikasta. Kertomus perustuu toimintamalliin, jolla pyritään vahvistamaan sisämarkkinoita sekä edistämään talouskehitystä ja sosiaalipoliittisia tavoitteita, jotka ovat oleellisen tärkeitä Euroopan kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kuten ETSK on todennut useissa aiemmissakin kannanotoissaan, se katsoo, että tehokas ja periaatteellinen kilpailupolitiikka on yksi Euroopan unionin pilareista ja välttämätön väline sisämarkkinoiden toteuttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) mukaisesti ja ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, sosiaalisen markkinatalouden rakentaminen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano (1). Esitetyt huomiot ovat edelleen ajankohtaisia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että komission tulisi ryhtyä toimiin reilun kilpailun edistämiseksi EU:n kansalaisten ja yritysten kannalta merkittävillä markkinoilla, joita ovat esimerkiksi digitaali- ja televiestintäala, energia- ja ympäristöala, valmistusteollisuus, rahoituspalvelut, verotus, maatalous- ja elintarvikeala sekä liikenne. Näiden toimien avulla olisi lujitettava kuluttajien luottamusta ja määriteltävä selkeästi asianmukaiset edellytykset yritysten toiminnalle. Taloudellisten ja sosiaalisten muutosten vauhti on kova. Jatkuvalle sopeutumiselle nykyaikaiseen, kestäväpohjaiseen, vihreään ja digitaaliseen talouteen on kiireellinen tarve, ja kilpailupolitiikka on avaintekijä tässä sopeutumisessa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Datan käyttöön, algoritmeihin ja markkinoihin liittyvät yhä uudet haasteet kehittyvät nopeasti entistä digitaalisemmassa ympäristössä. Yhteistyöverkostoja jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välillä onkin vahvistettava, jotta voidaan turvata reilu kilpailu sisämarkkinoilla. EU:n on näin ollen sopeuduttava digiaikaan, ja ETSK tiedostaa muutosten tarpeen ja kehottaa tekemään tarvittavat mukautukset. Komitea uskoo vakaasti, että digitaaliset markkinat ja verkkoalustat ovat osa uutta taloutta, joka on Euroopalle ratkaisevan tärkeää, mutta pitää myös tarpeellisena asettaa kaikille sidosryhmille selkeät ja oikeudenmukaiset säännöt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kiinnittää komission huomion tarpeeseen pitää jatkuvasti yllä taloudellisia ja toimintapoliittisia edellytyksiä, joiden avulla pk-yritysten kasvu voidaan saada vauhtiin sellaisissa tasapuolisissa toimintaolosuhteissa, jotka mahdollistavat myös suurten yritysten osallistumisen taloudelliseen prosessiin. Euroopan tulee näyttäytyä vahvana talousalueena, jolla kaikki toimijat voivat kilpailla tasapuolisesti ja selkein säännöin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi soveltamaan kilpailussa EU:n ulkopuolisten yritysten kanssa samoja sosiaali- ja ympäristönormeja. Euroopalla ei voi olla erilaisia lähestymistapoja samoihin haasteisiin, eikä se voi olla naiivi kilpailupolitiikan suhteen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa komission valmistusteollisuuden alalla toteuttamia koordinoituja toimenpiteitä mutta toivoo, että EU menisi pidemmälle ja ehdottaisi pysyvää ratkaisua tasapuolisten toimintaedellytysten edistämiseksi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen tuotteiden toimittamista EU:n ulkopuolisilta markkinoilta, on tehtävä pysyviä, etenkin kun on kyse elintärkeiden terveydenhuollon laitteiden ja muiden keskeisten tuotteiden tuonnista. Meneillään oleva pandemia on paljastanut kaikki epäröivän politiikan huonot puolet. Vahvan ja häiriönsietokykyisen valmistusteollisuuden olisi oltava yksi kilpailupolitiikan peruspilareista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Maatalous- ja elintarvikealalla on tärkeää suojella eurooppalaisten alkuperänimitysten piiriin kuuluvia tuotteita jäljitelmiltä tai ”kopioilta”. Siemenet ja torjunta-aineet ovat viljelijöiden ja kuluttajien kannalta oleellinen ala, mutta ne herättävät muitakin kuin kuluttajansuojaan, elintarviketurvallisuuteen ja ympäristö- ja ilmastovaatimusten noudattamiseen liittyviä huolia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Liikenne on edelleen yksi jäsenvaltioiden välisen kilpailun suhteen hankalimmista sisämarkkinoiden palvelusektoreista. Sekä yritysten että loppukäyttäjien kannalta on tärkeää pyrkiä jatkuvasti nimenomaan selkeisiin sääntöihin ja tasapainoon. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Kilpailupolitiikka on ratkaisevan tärkeää pyrittäessä tehokkaisiin ja oikeudenmukaisiin sisämarkkinoihin, jotka voivat edistää EU:n arvoja ja Euroopan yhdentymistä. Tämä huomioon ottaen on olennaista selkeyttää politiikkaa ja suuntaviivoja kaiken kaikkiaan, jotta varmistetaan, että sisämarkkinoiden koetaan tuovan lisäarvoa globalisaatioon ja että Euroopan johtoasema kestäväpohjaisen ja oikeudenmukaisen kaupan edistämisessä tarjoaa mahdollisuuksia mutta myös konkreettisia tuloksia, joilla voi olla vaikutusta muilla talousalueilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Valtiontukisääntöjen toimivuustarkastuksen käynnistäminen oli merkittävä saavutus vuonna 2019, mutta tarkastuksen täytäntöönpano ja seuranta näyttävät olevan kaukana täydellisestä ja edenneen varsin hitaasti. Näiden prosessien, myös julkisten kuulemisten, on oltava täsmällisiä ja nopeampia. ETSK:n mielestä prosessiin voitaisiin kutsua mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita helpottamaan yhteyden saamista oikeisiin sidosryhmiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Verkossa toimiva eLeniency-työkalu tekee lausuntojen ja asiakirjojen komissiolle toimittamisesta helppoa ja sujuvampaa kuin ennen, myös kartellitapauksissa käytettävien leniency-hakemusten yhteydessä. Kokemuksista on otettava opiksi, jotta ymmärrettäisiin menettelyn merkitys sen kannalta, että on tarpeen taata suurelle yleisölle oikeudenmukaiset osallistumismahdollisuudet, tarjota helppokäyttöisiä työkaluja ja menettelyjä ja kehittää työkalua vertaamalla sitä muihin välineisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK yhtyy komission huoleen tarpeesta puuttua ulkomaisten tukien ja valtion omistuksen markkinoita vääristäviin vaikutuksiin ja katsoo, että tarvitaan lisävälineitä haitallisten vaikutusten estämiseksi. Ne voidaan määritellä tehokkaasti ensinnäkin hyödyntämällä asianmukaisesti Euroopan kilpailuviranomaisten verkostoa ja toiseksi puuttumalla valikoiviin tukijärjestelmiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK kannattaa yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä ja vahvistamista EU:ssa tehokkaana keinona turvata nk. eurooppalainen elämäntapa. Jotta yleishyödyllisiä palveluja voidaan tarjota asianmukaisesti, on hyväksyttävä, että digitaalinen infrastruktuuri on digitalisaation avaintekijä. On siis luotava asianmukainen laajakaistainfrastruktuuri. ETSK kannattaa sellaisen valtiontukijärjestelmän käyttöönottoa, jolla edistetään investointeja kaikkien tähän liittyvien uusien teknologioiden käyttöönottoon ja puututaan samanaikaisesti alueiden väliseen epätasapainoon kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan yhteistä etua koskevilla hankkeilla on suuri merkitys tutkimuksessa ja teknologian kehittämisessä sekä innovaatioiden soveltamisessa. Hankkeiden kehittämistä olisi vauhditettava niiden tuoman lisäarvon vuoksi, ja ETSK toivoo, että tiedonannolla Euroopan yhteistä etua koskevista tärkeistä hankkeista (IPCEI) voidaan edistää tehokkaasti niiden asianmukaista täytäntöönpanoa. Oikaisuja niiden perusteiden soveltamiseen, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat tukea EU:lle strategisesti tärkeitä kansainvälisiä hankkeita, on tärkeää valvoa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että EU:n kilpailupolitiikassa olisi omaksuttava kauaskantoisempi lähestymistapa, jotta unioni pystyy sopeutumaan sekä digitaaliseen haasteeseen että maailmanlaajuiseen kilpailuun. ETSK kehottaakin komissiota asettamaan kilpailupolitiikan tärkeälle sijalle Fit for Future -foorumin työohjelmassa. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

3.1   EU:n kilpailupolitiikan ja sen täytäntöönpanon valvonnan tehostaminen

| 3.1.1 | EU:n kilpailupolitiikkaa olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön kattavammassa kehyksessä ottaen huomioon sen läheiset yhteydet muihin keskeisiin politiikanaloihin ja tarve toimia johdonmukaisesti. EU:n kilpailusääntöjen olisi kuljettava käsi kädessä verotusta (oikeudenmukainen verotus, myös digitaalialalla), kuluttaja-asioita ja sosiaalista suojelua koskevan lainsäädännön sekä työlainsäädännön kanssa. Mitä tulee vilpilliseen kilpailuun, toimia on yhdenmukaistettava konkreettisiin tuloksiin pääsemiseksi. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Jotta epäreiluja kilpailukäytäntöjä voidaan torjua tehokkaasti, ETSK ehdottaa uudenlaista puuttumista määräävän markkina-aseman ongelmaan: sen lisäksi, että arvioidaan määräävässä asemassa toimimista tai tällaisen aseman väärinkäyttöä, olisi myös seurattava tietyn työnantajan taloudellista läsnäoloa kaiken kaikkiaan eri aloilla eikä vain alakohtaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EU:n olisi kiinnitettävä huomiota myös muihin kilpailunvastaisiin käytäntöihin, kuten saalistustarkoituksessa toteutettaviin laajentumisiin ja monopolisointiin, hiljaisesti hyväksyttyyn kartelliyhteistyöhön sekä lukkiutumisvaikutuksiin (työntekijöiden estäminen työskentelemästä samanaikaisesti useilla alustoilla), jotka voivat horjuttaa markkinoiden tasapainoa. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Pk-yritykset ovat Euroopan talouden tukipilari, ja ne on siksi otettava paremmin huomioon kilpailupolitiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Valtiontuet ovat hyödyllinen väline, mutta kaikki pk-yritykset eivät ole tietoisia niiden olemassaolosta. ETSK kehottaa kehittämään pk-yrityksille suunnattua viestintää niiden toiminnan paremmaksi tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Komission on pysyttävä valppaana, jotta se voi havaita kartellit ja markkina-aseman väärinkäyttötapaukset ja määrätä niistä seuraamuksia. Seuraavilla kahdella komission tutkinnassa olevalla, kuluttajille suurta haittaa aiheuttaneella tapauksella on erityistä merkitystä kuluttajansuojan kannalta:






  a) | Meneillään oleva BMW:tä, Daimleria ja Volkswagen-konsernia koskeva kartellitutkinta, johon liittyen komissio on lähettänyt alustavat havaintonsa sisältävän väitetiedoksiannon: komission havaintojen mukaan EU:n kilpailusääntöjä rikottiin vuosina 2006–2014 tekemällä kilpailunvastaista yhteistyötä, jonka tarkoituksena oli toimia näiden sääntöjen vastaisesti kehitettäessä teknologiaa diesel- ja bensiiniautojen päästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.1.5

a)

Meneillään oleva BMW:tä, Daimleria ja Volkswagen-konsernia koskeva kartellitutkinta, johon liittyen komissio on lähettänyt alustavat havaintonsa sisältävän väitetiedoksiannon: komission havaintojen mukaan EU:n kilpailusääntöjä rikottiin vuosina 2006–2014 tekemällä kilpailunvastaista yhteistyötä, jonka tarkoituksena oli toimia näiden sääntöjen vastaisesti kehitettäessä teknologiaa diesel- ja bensiiniautojen päästöjen vähentämiseksi.

| b) | Mastercard-päätös, jossa komissio määräsi maksukorttiyhtiölle sakkoja sen johdosta, että se esti kauppiaita käyttämästä rajatylittäviä korttimaksupalveluja ja rikkoi siten EU:n kilpailusääntöjä: Rajatylittävissä tilanteissa sovelletut säännöt, jotka nostivat kauppiailta ja kuluttajilta perittyjä hintoja, on peruttu, ja näin on päästy eroon rajatylittävän kilpailun rajoituksista ja markkinoiden keinotekoisesta segmentoitumisesta. Tästä ja muista toimista on seurannut, että rahoitusala on vahvistunut pankkiunionin puitteissa useiden komission päätösten ansiosta. |
| --- | --- |

b)

Mastercard-päätös, jossa komissio määräsi maksukorttiyhtiölle sakkoja sen johdosta, että se esti kauppiaita käyttämästä rajatylittäviä korttimaksupalveluja ja rikkoi siten EU:n kilpailusääntöjä: Rajatylittävissä tilanteissa sovelletut säännöt, jotka nostivat kauppiailta ja kuluttajilta perittyjä hintoja, on peruttu, ja näin on päästy eroon rajatylittävän kilpailun rajoituksista ja markkinoiden keinotekoisesta segmentoitumisesta. Tästä ja muista toimista on seurannut, että rahoitusala on vahvistunut pankkiunionin puitteissa useiden komission päätösten ansiosta.

3.2   Digitaali-, televiestintä- ja media-alan uusiin haasteisiin vastaaminen

| 3.2.1 | ETSK pitää digitaalitaloutta ja erityisesti Googlen, Applen, Facebookin ja Amazonin (GAFA) asemaa vakavana haasteena EU:n kilpailulainsäädännölle. Koska nämä yritykset eivät noudata samoja sääntöjä kuin eurooppalaiset yritykset, päivitettyjen EU:n kilpailusääntöjen olisi sisällettävä uusia tehokkaita välineitä tilanteen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Vaikka 20. kesäkuuta 2019 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1150 (2) ei ole sovellettu vielä pitkään, sen soveltamisen vaikutuksia tulee seurata valppaasti. Kyseisellä asetuksella otettiin käyttöön uudet EU:n säännöt avoimuudesta verkkoalustojen yrityskäyttäjiä silmällä pitäen. Verkkoalustojen laaja käyttö markkinoilla merkitsee uusien toimijoiden ja uuden toimintaympäristön tuloa sisämarkkinoille, eikä tämän seurauksista ole vieläkään täyttä selvyyttä. Jotta turvataan paremmin markkinatoimijoiden ja kansalaisten asema erityisesti tämänhetkisen pandemian aikana, on sovellettava asianmukaisia kilpailusääntöjä ja harkittava uusia ratkaisuja, jos nämä säännöt eivät ole riittäviä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tuleva digitaalisia palveluja koskeva säädös ei ole ristiriidassa verkkoalustojen työoloihin ja -ehtoihin liittyvän ongelman ratkaisemiseksi mahdollisesti luotavan oikeudellisen kehyksen kanssa. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Perinteisiä yrityksiä varten suunnitellut kilpailusäännöt eivät sovellu kovin hyvin verkkoalustoille. Menetelmiä ja tavoitteita on sopeutettava kiireellisesti, jotta voidaan mukautua muuttuvaan liiketoimintaympäristöön. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ETSK uskoo, että digitaaliset markkinat ja verkkoalustat ovat osa uutta taloutta, joka on Euroopalle ratkaisevan tärkeää, mutta pitää myös tarpeellisena asettaa selkeät ja oikeudenmukaiset säännöt. Monet oligopolistisia markkinarakenteita pönkittävät piirteet ovat tunnusomaisia myös monopolisoiville käytännöille sekä verkkoalustojen ja määräävässä asemassa olevien yritysten aikaansaamien ekosysteemien kokonaisvaikutuksille. Sellaiset ominaisuudet kuin vertikaalinen integraatio, avoimuuden puute käyttäjien kannalta, lukkiutumis- ja verkostovaikutukset sekä hyvin suuri keskittyminen johtavat rakenteellisiin kilpailuongelmiin, jotka heikentävät sekä kuluttajien että työntekijöiden asemaa. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Alustat voivat rakentaa määräävää markkina-asemaansa käyttäjien tuottaman sisällön pohjalta, olipa kyse sitten kuluttajatiedoista ja -käyttäytymisestä tai yksittäisten työsuoritusten tarjoajien tuottamista palveluista. Käyttäjät eivät saa riittävästi tietoa eivätkä pysty vaikuttamaan toimintaolosuhteisiinsa. Avoimuudessa on puutteita myös alustoilla esitettyjen suositusten ja paremmuusjärjestysten osalta. Epäoikeudenmukaiset ja syrjivät luokittelukäytännöt on katsottava epäreiluiksi kilpailukäytännöiksi. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Mittakaavaedut ovat yksi merkittävä syy digitaalisten alustojen hallitsevaan markkina-asemaan. Liiketoiminnan laajentamisen marginaalikustannukset ovat perinteisiin yrityksiin verrattuna lähellä nollaa, sillä sellaiset alustat, jotka tarjoavat työvaltaisia palveluja hyväksikäyttöön perustuvilla toimintamalleilla, sälyttävät suuren osan kustannuksista ja riskeistä yksittäisille työsuoritusten tarjoajille. Alustat väittävät toisinaan, että mittakaavaedut rajoittuvat yksittäisten kuljettajien, lähettien tai työntekijöiden fyysisiin valmiuksiin, mutta uusien työsuoritusten tarjoajien rekrytointi (tai poistaminen) markkinoiden laajentamiseksi ei edellytä investointeja. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | EU:n nykyisessä kilpailuoikeuskehyksessä ei kiinnitetä riittävästi huomiota kilpailuongelmiin, jotka vaikuttavat työmarkkinoihin. Niistä voidaan mainita esimerkkeinä työnantajan monopsonivalta ja sosiaalinormien alittaminen, jolla on haitallisia seurauksia myös työnantajille, joihin kohdistuu sietämättömiä kilpailupaineita, ja jäsenvaltioille, jotka menettävät verotuloja ja sosiaaliturvamaksuja (3). Kilpailusäännöt eivät saisi estää työehtosopimusneuvottelujen käymistä kaikkien työntekijöiden – myös alustatyöntekijöiden – osalta, jotta voidaan neuvotella innovatiivisista välineistä ja sopimuksista useiden kansallisella tasolla nähtävissä olevien esimerkkien mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Arvioitaessa markkinavoimaa digitaalitalouden alalla on otettava paremmin huomioon toiminta eri markkinoilla kaiken kaikkiaan ja toiminnan kokonaisvaikutus asianomaisiin markkinoihin verkossa ja sen ulkopuolella. Huomioon on otettava myös pääsy käyttäjätietoja syöttäviin algoritmeihin, joita käytetään tuotteiden, tarjousten, mainonnan ja hinnoittelun personointitarkoituksissa, ja tässä yhteydessä tulee kunnioittaa rekisteröityjen perusoikeuksia. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Kilpailupolitiikka EU:n vähähiilisten energia- ja ympäristötavoitteiden tukena

| 3.3.1 | ETSK kannattaa komission tavoitetta varmistaa Euroopan unionin pitkän aikavälin kilpailukyky edistämällä kestävyyttä ja siirtymällä vakaalla pohjalla olevaan, ilmastoneutraaliin ja resurssitehokkaampaan talouteen sekä edistämällä ja vahvistamalla kiertotaloutta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK kehottaa vahvistamaan vihreän kehityksen ohjelmaa merkittävänä eurooppalaisena sopimuksena, jonka päämääränä on saavuttaa kasvihuonekaasupäästöttömyys vuoteen 2050 mennessä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla voi olla tässä ratkaiseva rooli. Ympäristödirektiiveille olisi tehtävä toimivuustarkastus, jotta EU:n sitoumukset saadaan toteutettua. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK kannattaa vuoden 2012 jälkeiseen kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmään (päästökauppadirektiivit) liittyvien valtiontukitoimenpiteiden edistämistä. Se puoltaa tähän liittyvän valtiontukijärjestelmän tarkistamista ja mukauttamista EU:n vuosien 2021–2030 uuteen päästökauppajärjestelmään, johon on liitetty suuria toiveita. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK kannattaa pyrkimystä noudattaa EU:ssa päästöttömyyden periaatetta sekä kaikkien suunniteltujen energiatehokkuustoimenpiteiden hyväksymistä ja toteuttamista. EU:ssa on helpotettava kestävien investointien tekoa. Sijoitusten ympäristökestävyyden määrittämiseksi olisikin ryhdyttävä mahdollisimman pian soveltamaan perusteita, joiden pohjalta voidaan päätellä, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää (4). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Kuten ETSK on todennut aiemmissa lausunnoissaan, se pitää uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton tukemista välttämättömänä. Valtiontuilla olisi paitsi taattava toimitusvarmuus myös tuettava uusiutuvaa energiaa. Näin voidaan maksimoida julkisista varoista saatava yhteiskunnallinen, taloudellinen ja ympäristöhyöty. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Kilpailun suojeleminen valmistusteollisuudessa

| 3.4.1 | Covid-19-kriisi on paljastanut EU:n valmistusteollisuusjärjestelmän heikkoudet erityisesti terveydenhuoltoalalla, jolla EU on ollut riippuvainen unionin ulkopuolisista lääkinnällisten tarvikkeiden tuottajista mm. henkilönsuojainten, kuten hengityssuojainten, keinotekoisen hengityksen mahdollistavien laitteiden ja muiden pandemian torjunnassa ratkaisevan tärkeiden tuotteiden osalta. EU tarvitsee varsinkin elintärkeillä aloilla vahvan valmistusteollisuussektorin, jolla eurooppalaiset yritykset valmistavat tarvikkeita sisämarkkinoille. ETSK kannattaa Euroopan komission toteuttamia koordinoituja toimenpiteitä mutta toivoo, että EU menisi pidemmälle ja ehdottaisi pysyvää ratkaisua tähän ongelmaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Väliaikaiset toimenpiteet, jotka koskevat tiettyjen tuotteiden toimittamista EU:n ulkopuolisilta markkinoilta, on korvattava pysyvällä ratkaisulla, etenkin kun on kyse elintärkeiden terveydenhuollon laitteiden tuonnista. Vahvan ja häiriönsietokykyisen valmistusteollisuuden olisi oltava yksi kilpailupolitiikan peruspilareista. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK kehottaa tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi soveltamaan kilpailussa EU:n ulkopuolisten yritysten kanssa samoja sosiaali- ja ympäristönormeja. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen verotusalalla

| 3.5.1 | Verotuksen alalla ETSK panee tyytyväisenä merkille komission vuonna 2019 toteuttamat toimet. Samalla on tärkeää, että myös tällä alalla varmistetaan maiden välinen oikeudenmukainen kilpailu. Erityisesti on tarpeen tehostaa valvontaa veropäätösten ja sellaisten laittomien kilpailuetujen osalta, jotka on saatu tiettyjen maiden ja ”suurten toimijoiden” välisillä sopimuksilla. Tällaiset toimet saattavat vääristää vapaita markkinoita ja aiheuttaa haittaa pk-yrityksille sekä luoda maiden välistä epäreilua kilpailua (5). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Digitaalisten palvelujen sääntely on keskeinen kysymys, johon komission olisi kiinnitettävä runsaasti huomiota. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | On tarpeen omaksua uusi lähestymistapa GAFA-yritysten suhteen, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja edistää näiden yritysten tuottamien verotulojen oikeudenmukaista jakautumista. |
| --- | --- |

3.5.3

3.6   Rahoitusalan kestokyvyn parantaminen pankkiunionin yhteydessä

Vuoden 2008 finanssikriisi ja sen vaikutus reaalitalouteen ja markkinoiden luottamukseen ovat johtaneet siihen, että pankkialan käytäntöjä seurataan jatkuvasti, sillä on perusteltua pelätä, että vakavia ongelmia esiintyy vastaisuudessakin. Rahoitusala pelastettiin romahdukselta tilapäisten valtiontukien avulla. Alan rakenneuudistus on merkinnyt sitä, että rahoituslaitoksia on kadonnut, mutta se on myös johtanut fuusioihin, jotka voivat olla huolestuttavia paitsi alan vakauden kannalta siinä tapauksessa, että kriisitilanteet toistuvat, mutta myös siitä syystä, että syntyneiden uusien ryhmittymien koko voi johtaa kilpailun vääristymiseen. ETSK kehottaa komissiota valppauteen ja tarkkaavaisuuteen sellaisten mahdollisten määräävän aseman väärinkäytösten osalta, jotka saattavat vaikuttaa haitallisesti kuluttajien intresseihin ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, rahoitukseen.

3.7   Reilun kilpailun varmistaminen elintarvike-, kuluttaja- ja terveysaloilla

| 3.7.1 | Maatalous- ja elintarvikealalla on tärkeää suojella eurooppalaisten alkuperänimitysten piiriin kuuluvaa tuotantoa. Siemenet ja torjunta-aineet ovat viljelijöiden ja kuluttajien kannalta oleellinen ala, mutta ne herättävät muitakin kuin kuluttajansuojaan, elintarviketurvallisuuteen ja ympäristö- ja ilmastovaatimusten noudattamiseen liittyviä huolia. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Kuluttajien suojelun vastapainoksi tarvitaan toimia, joilla tuetaan innovatiivisia yrityksiä ja pk-yrityksiä ja edistetään niiden toimintaedellytyksiä häiritsemättä kuitenkaan dynaamista kilpailua markkinoilla. Tämä on paras keino luoda laadukkaita työpaikkoja ja varmistaa tuotantojärjestelmän dynaaminen kestävyys. |
| --- | --- |

3.7.2

3.8   Liikenne ja postipalvelut

ETSK tunnustaa liikenteen ja postipalvelujen merkityksen sekä tarpeen luoda tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta kyseiset toimialat voivat tukea yhteisöä. Liikenteen alalla komissiota kehotetaan tutkimaan, voiko kerosiiniverosta vapauttaminen olla lentoyhtiöille perusteetonta tukea rautatieliikenteeseen nähden ja missä määrin näin ehkä on.

4.   Voimien yhdistäminen maailmanlaajuisen kilpailukulttuurin edistämiseksi

| 4.1 | Kilpailupolitiikan kansainvälisen ulottuvuuden olisi oltava keskeisellä sijalla, kun sääntöjä määritellään ja pannaan täytäntöön. Kilpailupolitiikka kehittyy kansainvälisessä ympäristössä ja eri maiden kilpailulainsäädännöissä noudatetaan hyvin erilaisia määritelmiä ja periaatteita, mikä asettaa EU:n yritykset epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Monet pk-yritykset kärsivät suhteessa kansainvälisiin kilpailijoihinsa EU:n sääntöjen puutteista. Epäreilu kilpailu on ongelma, joka on ratkaistava, jotta voidaan puolustaa EU:ssa sovellettavia vaatimuksia. Lukuisat eurooppalaiset yritykset ovat esittäneet valituksia (joustavuuden puutteesta). EU:n ympäristö- ja sosiaalinormien puutteellinen täytäntöönpano eräillä unionin ulkopuolisten maiden valmistusteollisuuden aloilla aiheuttaa markkinavääristymiä eurooppalaisten yritysten, lähinnä pk-yritysten, vahingoksi. EU:n pitäisi olla tästä huolissaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n kilpailumallia on tehtävä tunnetuksi kansainvälisesti. Unionin tulee näyttää esimerkkiä edistämällä maailmanlaajuista kilpailukulttuuria, johon liittyy sekä yrityksiä että työntekijöitä suojaava järjestelmä. Siitä, mitä EU:n kilpailulainsäädäntö pitää sisällään esimerkiksi kestävyys- ja ympäristökysymysten osalta verrattuna muihin talousalueisiin (Yhdysvaltoihin ja Kiinaan), on käytävä perusteellinen keskustelu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jotta varmistetaan markkinoiden vapauden ja keskittymien välinen tasapaino, ei riitä, että viitataan muiden suurten maailmanlaajuisten toimijoiden taholta tulevaan kilpailuun etenkään, jos ne tulevat maista, jotka on suljettu kilpailulta ulkomaisten yritysten kanssa. Komitea korostaa, että EU:n on tärkeää noudattaa johdonmukaista lähestymistapaa, jonka tavoitteena on yhdistää toisiinsa ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen, kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano sekä ympäristönormien ja kestävien investointien edistäminen kaikessa liiketoiminnassa maailmanlaajuisesti. Erinäisille unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä etuuskohtelu- ja tullietuusjärjestelyjä olisi tarkistettava, ja ne olisi kytkettävä selvemmin kestävän kehityksen normien tosiasialliseen täytäntöönpanoon, jotta eurooppalaiset yritykset saisivat oikeudenmukaiset ja tasapuoliset kilpailuedellytykset. Komitea ehdottaakin, että vaihtoehtona kilpailua heikentäville yritysfuusioille olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan yrityksiä kestävien investointien kehittämisessä unionin ulkopuolisilla markkinoilla. Näihin toimenpiteisiin voisivat kuulua tutkimus- ja kehittämistoiminnan verokannustimet ja eurooppalaisten tuottajien rohkaiseminen solmimaan sopimuksia, joilla koordinoidaan vientiä ja ulkomaille investoimista koskevia strategioita EU:n talous-, sosiaali- ja ympäristönormien mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  SEUT-sopimuksen 7, 9, 11 ja 12 artikla.

1

(2)  EUVL L 186, 11.7.2019, s. 57.

2

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 173.

3

(4)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

4

(5)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 62.

5

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta”

(COM(2020) 569 final – 2020/260 NLE)

(2021/C 123/02)

| Esittelijä: | Louise GRABO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Louise GRABO

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artikla ja 188 artiklan ensimmäinen kohta |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.01.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 240/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 26.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artikla ja 188 artiklan ensimmäinen kohta

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

11.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.01.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

240/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK vahvistaa tämän strategisen aloitteen pätevyyden ja Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen lisäarvon konkreettisena askeleena, joka on sopusoinnussa Euroopan unionin pilvipalvelustrategian kanssa ja joka on erottamaton osa laajempaa EU:n strategiaa (johon sisältyy muun muassa kyberturvallisuus, digitaaliset sisämarkkinat, eurooppalainen gigabittiyhteiskunta, avoin tiede, EU4Health-ohjelma ja rescEU). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että EU:n viime vuosina ja vielä covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen tekemät investoinnit maailmanluokan supertietokoneiden hankkimiseksi ja käyttämiseksi eivät ole vielä optimaalisella tasolla verrattuna EU:n kilpailijoihin (mm. Yhdysvallat ja Kiina). Lisäresurssit ja -investoinnit ovat tarpeen, myös EU:n jäsenvaltioiden taholta, ja erityisesti niiden, joiden edistyminen ja/tai osallistuminen alalla on vähäisempää. On erittäin tärkeää, että nämä resurssit yhdistetään johdonmukaisiin EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmiin ja seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027, elpymis- ja palautumistukiväline mukaan luettuna, jotta EU voisi kilpailla suurteholaskentasovelluksissa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa uudistetun EU:n teollisuusstrategian ja siihen sisältyvän pk-yritysstrategian teollista lähestymistapaa pientehomikrosirujen seuraavan sukupolven kehittämiseksi Euroopassa, mikä vähentäisi EU:n riippuvuutta tuonnista ja turvaisi huippuluokan suurteholaskentaan liittyvän teknologian ja osaamisen saatavuuden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään laatia ”monivuotinen etenemissuunnitelma”, jonka avulla voidaan taata EU:n kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen asiaan ja hankkia käytännön panos asiaankuuluville yhteisyrityksen hallinnon tasoille strategisilla aloilla (terveyteen liittyvät ennalta ehkäisevät varhaisvaroitusjärjestelmät, valmius, pilottiohjelmat, jotka koskevat koulutusta katastrofiriskien lieventämisessä ja kyberturvallisuuden alalla). Tätä varten on olemassa olevien suurteholaskennan osaamiskeskusten ja digitaali-innovointikeskittymien lisäksi kiireellisesti integroitava kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän pysyvän vuoropuhelun tuottama lisäarvo ja kerrannaisvaikutus yhteisyrityksen nykyisiin neuvoa-antaviin ryhmiin. ETSK olisi luonteeltaan ihanteellinen kumppani järjestämään avoin EU:n vuotuinen Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen vuoropuhelufoorumi, johon liittyisi valistuskampanjoita, joihin tiede- ja osaamisverkostot, työmarkkinaosapuolet ja talouselämän toimijat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja tiedotusvälineet osallistuisivat aktiivisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että on kerättävä palautetta EU:n kansalaisyhteiskunnalta, jotta EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot voivat paremmin seurata, selittää ja edistää Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen tuottamaa lyhyen ja keskipitkän aikavälin lisäarvoa sekä niitä alakohtaisia hyötyjä ja mahdollisuuksia, joita se oikeudellisena ja strategisena välineenä tarjoaa. Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen ei pitäisi hyödyttää ainoastaan tiede- ja tutkimusyhteisöjä, vaan sen olisi myös taattava asianomaisten välittäjien, kuten julkisten laitosten, EU:n työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, teollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) etujärjestöjen ja arvoketjun toimijoiden, suurempi sitoutuminen ja osallistuminen ohjelmistosovellusten kehittämiseen, tarjottava pääsy käsiksi erityisesti pienille maille tärkeään infrastruktuuriin ja lisättävä luontoissuorituksia suurteholaskennan yhteisyritykselle. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää tervetulleena, että kahdesta julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteiseen kumppanuuteen osallistuvasta yhteenliittymästä voisi tulla ensimmäiset yksityiset osakkaat, mikä on olennaisen tärkeää EU:n elinkeinoelämän heti alusta pitäen käynnistyvän yhteisyritykseen osallistumisen kannalta. Tämä koskee erityisesti mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä, jotka tarjoavat kilpailukykyisiä ratkaisuja ja mukautumiskykyä, mutta vaarana on, että ne suljetaan syrjään tai ne joutuvat kärsimään julkisten hankintojen markkinoilla, jos niistä ei säädetä asianmukaisesti erityisessä oikeudellisessa tekstissä ja/tai jos niitä oteta huomioon olemassa olevissa konsortiomuodoissa. ETSK korostaa, että on tärkeää nykyaikaistaa julkisia hankintoja koskevien nimenomaisten menettelyjen ja myöntämisperusteiden määrittämistä, jotta helpotetaan nykyisten tai uusien pk-yritysklustereiden osallistamista tähän EU:n asetukseen yhteisyrityksestä (1), joka kattaa perinteiset suurteholaskennan supertietokoneet ja ohjelmistosovellukset mutta myös kvanttitietokoneiden ja simulaattoreiden hankinnan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää lisäkumppaneiden mahdollisuutta tervetulleena, mutta painottaa myös, että jokaisen uuden kumppanin, ja erityisesti EU:n ulkopuolelta olevien kumppaneiden, on täytettävä vastavuoroisuuden vaatimus. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU:n tulisi hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen kehittämän teknologian tarjoamaa mahdollisuutta asiaan liittyvien Euroopan teollisuussektoreiden kehittämiseksi siten, että ne kattavat koko tuotantoketjun (suunnittelu, valmistus, täytäntöönpano ja soveltaminen). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EU:n olisi asetettava välitavoitteeksi saavuttaa kyky suurteholaskennan suunnitteluun ja tuottamiseen eurooppalaista teknologiaa käyttäen. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Euroopan komissio hyväksyi 10. maaliskuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, jossa EU:lle asetettiin kunnianhimoinen teollisuusstrategia, jonka tavoitteena on johtaa siirtymiä kohti ilmastoneutraaliutta ja digitalisaatiota. Tiedonannossaan komissio korostaa tarvetta vahvistaa Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisen tärkeiden keskeisten mahdollistavien teknologioiden kehittämistä. Näihin teknologioihin kuuluvat muun muassa suurtehotietokoneet ja kvanttiteknologiat. Komission sittemmin 27. toukokuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (2) suurteholaskennan sovellukset todetaan strategiseksi digitaaliseksi valmiudeksi, joka tulee olemaan painopisteenä Euroopan elpymisen investointilähteissä, kuten elpymis- ja palautumistukivälineessä, InvestEU-ohjelmassa ja strategisten investointien välineessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eurooppalaisen suurteholaskennan yhteisyrityksen sovellusten avulla voidaan ratkaista erittäin monimutkaisia ja vaativia ongelmia käyttäen niin kutsuttuja ”supertietokoneita”, joiden laskentateho on äärimmäisen suuri. Ne ovat nykyisin keskeinen tekijä tiedettä, teollisuutta, biologisia riskejä ja (kyber)terrorismin uhkaa koskevien strategioiden maailmanlaajuisen johtajuuden kannalta ja ovat näin ollen olennaisen tärkeitä kansallisen turvallisuuden, maanpuolustuksen ja geopoliittisten haasteiden kannalta ja yleisemmin yhteiskuntamme digitalisaation ja vihreän siirtymän kannalta. Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen sovellukset tukevat myös datataloutta ja antavat sellaisille keskeisille teknologioille kuten tekoälylle, data-analytiikalle ja kyberturvallisuudelle mahdollisuuden hyödyntää massadatan valtavaa potentiaalia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lisäksi suurteholaskennasta on tulossa maailmanlaajuisesti yhä tärkeämpi julkista päätöksentekoa tukeva väline, jonka avulla voidaan simuloida eri skenaarioita ja tukea yhteisiä maailmanlaajuisia ja alueellisia valmiustoimia ja tietoverkostoja, jotka liittyvät luonnonkatastrofeihin (mm. tsunamit, tulvat, palot ja maanjäristykset) sekä ihmisen aiheuttamiin uhkiin (mm. teollisuusriskit). Tässä yhteydessä Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen järjestelmien tarjoamat hyödyt ja lisäarvo ovat vieläkin suuremmat silloin, kun useita riskejä syntyy samanaikaisesti, mikä voi vaikuttaa erittäin kielteisesti yhteiskuntiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan suurteholaskennan yhteisyritykseen osallistuu useita teollisuuden aloja, jotta voidaan toteuttaa innovaatioita ja laajentaa arvokkaampiin tuotteisiin ja palveluihin, joita voidaan saattaa sisämarkkinoille ja globaaleille markkinoille, mikä yhdessä muiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden kanssa avaa mahdollisuuksia uusille teollisille sovelluksille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Suurteholaskennan sovellukset ja infrastruktuurit ovat olennaisen tärkeitä lähes kaikilla tutkimusaloilla perustutkimukseen keskittyvästä fysiikasta biolääketieteeseen, ja ne mahdollistavat syvemmän tieteellisen ymmärryksen ja läpimurrot. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Suurteholaskentaa käytetään covid-19-pandemian yhteydessä, usein yhdistettynä tekoälyyn, nopeuttamaan uusien lääkkeiden kehittämistä, viruksen leviämisen ennustamisessa, niukkojen lääkintäresurssien suunnittelussa ja jakamisessa sekä rajoittamistoimenpiteiden vaikuttavuuden ja epidemian jälkeisten skenaarioiden ennakoinnissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Suurteholaskenta on olennainen väline myös tutkijoille ja päätöksentekijöille merkittävien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemisessa ilmastonmuutoksesta, muuttoliikkeestä, älykkäästä ja vihreästä kehityksestä sekä kestävästä maataloudesta aina yksilöllistettyyn lääketieteeseen ja kriisinhallintaan niin EU:ssa kuin naapurimaissa ja kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (3) mukaan Eurooppa on ollut ja on edelleen maailman kärjessä suurteholaskentasovellusten alalla, mutta sen supertietokoneinfrastruktuuri on jäämässä jälkeen maailmanlaajuisessa arvoasteikossa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Laajasti hyväksytty suurteholaskennan alueellisen kilpailukyvyn pääindikaattori on maailman supertietokoneiden ”top-10”- ja ”top-500”-listoilla olevien järjestelmien määrä kullakin maailman alueella. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen vaikutustenarvioinnissa ja Euroopan investointipankin tutkimuksessa (4) määritelty perusasetelma on seuraava: Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen vaikutustenarvioinnissa todettiin suurimman ongelman olevan se, ettei EU:lla ole maailman parhaita supertietokoneita. Tällä hetkellä yksikään maailman kymmenestä johtavasta supertietokoneesta ei sijaitse Euroopassa. EU:n ja jäsenvaltioiden yhteen lasketut investoinnit suurteholaskentateknologian tarjontaan ja infrastruktuureihin ovat selvästi riittämättömät verrattuna Yhdysvaltoihin, Kiinaan tai Japaniin. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Seuraavien vuosien aikana Euroopan johtava asema datataloudessa, sen tieteellinen huippuosaaminen ja sen teollisuuden kilpailukyky tulevat riippumaan yhä enemmän sen kyvystä kehittää keskeisiä suurteholaskentateknologioita, tarjota käyttöön maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuurit ja säilyttää nykyinen huippuosaaminen suurteholaskennan soveltamisessa. Jotta tämä toteutuisi, on sovellettava yleiseurooppalaista strategista lähestymistapaa yhteisyritysten avulla. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Ensimmäinen Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys perustettiin lokakuussa 2018 oikeudelliseksi kehykseksi ja rahoituskehykseksi, joka kerää yhteen resursseja EU:lta, 32 maalta ja kahdelta yksityiseltä jäseneltä: suurteholaskennan eurooppalaiselta teknologiayhteisöltä (ETP4HPC) ja Big Data Value Association (BDVA) -yhteenliittymältä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Tähän mennessä yhteisyritys on käyttänyt strategisiin investointeihinsa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen varoja. Toimittuaan 20 kuukautta se on lisännyt merkittävästi suurteholaskentaan Euroopan tasolla tehtyjä investointeja ja alkanut toteuttaa tehtäväänsä Euroopan palauttamiseksi suurteholaskennan johtoasemaan. Vuoden 2020 loppuun mennessä se ottaa käyttöön maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuurin, joka on julkisten ja yksityisten toimijoiden käytössä kaikkialla Euroopassa. Sen investoinneilla tuetaan kaikkialla Euroopassa myös suurteholaskennan osaamiskeskuksia, jotka varmistavat, että suurteholaskenta on laajasti käytettävissä unionissa, ja tarjoavat erityispalveluja ja -resursseja teolliseen innovointiin (myös pk-yrityksille) ja suurteholaskentaan liittyvien taitojen kehittämiseen sekä suurteholaskennan kriittisiin laitteistoihin ja ohjelmistoihin liittyviä teknologioita ja sovelluksia koskevaan tutkimukseen ja innovointiin. Tämä lisää EU:n kykyä tuottaa innovatiivista suurteholaskentateknologiaa. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta vuonna 2018 annetussa neuvoston asetuksessa (5) asetettiin tavoitteeksi saavuttaa seuraava supertietokoneiden suorituskyvyn haamuraja eli eksa-luokan suorituskyky. Ks. johdanto-osan 12 kappale: ”Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa viimeistään vuoden 2019 alkupuolella, jotta unionin käytössä olisi tavoitteen mukaisesti esi-eksa-luokan infrastruktuuri vuoteen 2020 mennessä ja jotta voitaisiin kehittää tarvittavat teknologiat ja sovellukset eksa-luokan suorituskyvyn saavuttamiseksi vuosien 2023–2025 paikkeilla”. Tämä laskentatehon kasvu saataisiin myös kvanttitietokoneiden käyttöönotosta ja siirtymisestä jälki-eksa-luokan teknologioihin. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Ehdotettu asetus on olennaisilta osiltaan jatkoa neuvoston asetuksella (EU) 2018/1488 aloitetulle toiminnalle. Siinä tehdään vuoden 2018 asetukseen tiettyjä muutoksia sen sovittamiseksi seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmiin ja komission painopisteisiin. Samalla mahdollistetaan yhteisyrityksen rahoitus uuden vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmista. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Euroopan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD(2020) 179 final) analysoidaan keskeisten sosioekonomisten ja teknologisten tekijöiden ja käyttäjien vaatimusten kehitystä, joka vaikuttaa suurteholaskennan ja datainfrastruktuurien sekä teknologioiden ja sovellusten tulevaan edistykseen EU:ssa ja maailmanlaajuisesti, ottaen huomioon EU:n vuosien 2020–2025 poliittiset painopisteet. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Suurteholaskentaa käytetään yli 800 tieteellisessä, teollisessa ja julkisen sektorin sovelluksessa, joilla on tärkeä rooli teollisuuden innovointikyvyn lisäämisessä, tieteen edistämisessä ja ihmisten elämänlaadun parantamisessa. Euroopalla on nykyisin johtoasema suurteholaskennan soveltamisessa monilla eri aloilla, kuten yksilöllistetyssä lääketieteessä, sään ennustamisessa, uusien lentokoneiden, autojen, materiaalien ja lääkkeiden suunnittelussa sekä energia-alalla, koneenrakennuksessa ja valmistusteollisuudessa. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Ehdotetun yhteisyrityksen hallinnointi ja äänioikeuksien jakautuminen ovat yhä neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1488 määritellyn mukaiset. Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys jatkaa suurteholaskennan strategisen etenemissuunnitelman toteuttamista sellaisena kuin tämä suunnitelma on määritelty Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavan ryhmän (RIAG) ja Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän (INFRAG) strategisissa tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissa sekä Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden suurteholaskennan ekosysteemin luomista koskevassa strategisessa tutkimusohjelmassa. Unionin rahallinen panostus yhteisyritykseen vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi [XXX] euroa, minkä lisäksi tulisi yhteensä vähintään saman suuruinen summa Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen osallistujavaltioilta ja yksityisiltä osakkailta. Yhteisyritys käyttää nämä varat pääasiassa yllä mainittujen viiden pilarin mukaisen toimintansa toteuttamiseen. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Ehdotetun Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen tärkeimmät odotetut tulokset seuraavan vuosikymmenen aikana ovat muun muassa seuraavat:






  — | yhdistetty, turvallinen ja erittäin tiiviisti verkottunut Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys ja datainfrastruktuuri, johon kuuluu keskitason supertietokoneita ja vähintään kaksi huippuluokan eksa-luokan ja kaksi huippuluokan jälki-eksa-luokan järjestelmää (siten, että vähintään yksi kummankin kategorian järjestelmistä on rakennettu eurooppalaisella teknologialla) |
| --- | --- | --- |

2.19

—

yhdistetty, turvallinen ja erittäin tiiviisti verkottunut Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys ja datainfrastruktuuri, johon kuuluu keskitason supertietokoneita ja vähintään kaksi huippuluokan eksa-luokan ja kaksi huippuluokan jälki-eksa-luokan järjestelmää (siten, että vähintään yksi kummankin kategorian järjestelmistä on rakennettu eurooppalaisella teknologialla)

| — | hybridilaskentainfrastruktuureja, joihin sisältyy kehittyneitä laskentajärjestelmiä |
| --- | --- |

—

hybridilaskentainfrastruktuureja, joihin sisältyy kehittyneitä laskentajärjestelmiä

| — | kvanttisimulaattoreita ja kvanttitietokoneita suurteholaskentainfrastruktuureissa |
| --- | --- |

—

kvanttisimulaattoreita ja kvanttitietokoneita suurteholaskentainfrastruktuureissa

| — | turvallinen pilviperustainen suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri eurooppalaisille yksityisille käyttäjille |
| --- | --- |

—

turvallinen pilviperustainen suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri eurooppalaisille yksityisille käyttäjille

| — | suurteholaskennan mahdollistamia valmiuksia ja palveluja, jotka perustuvat tutkijoille, teollisuudelle ja julkiselle sektorille tarkoitettuihin julkisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin |
| --- | --- |

—

suurteholaskennan mahdollistamia valmiuksia ja palveluja, jotka perustuvat tutkijoille, teollisuudelle ja julkiselle sektorille tarkoitettuihin julkisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin

| — | seuraavan sukupolven teknologian osatekijät (laitteistot ja ohjelmistot) ja niiden integroiminen innovatiivisiin eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan suurteholaskenta-arkkitehtuureihin |
| --- | --- |

—

seuraavan sukupolven teknologian osatekijät (laitteistot ja ohjelmistot) ja niiden integroiminen innovatiivisiin eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan suurteholaskenta-arkkitehtuureihin

| — | suurteholaskentasovellusten osaamiskeskukset ja suurteholaskentaohjelmistojen teollistaminen supertietokoneiden tulevia sukupolvia varten optimoitujen uudenlaisten algoritmien, koodien ja välineiden avulla |
| --- | --- |

—

suurteholaskentasovellusten osaamiskeskukset ja suurteholaskentaohjelmistojen teollistaminen supertietokoneiden tulevia sukupolvia varten optimoitujen uudenlaisten algoritmien, koodien ja välineiden avulla

| — | suurimittaisia teollisia pilottitestausympäristöjä ja -alustoja suurteholaskenta- ja datasovelluksille ja -palveluille keskeisillä teollisuudenaloilla |
| --- | --- |

—

suurimittaisia teollisia pilottitestausympäristöjä ja -alustoja suurteholaskenta- ja datasovelluksille ja -palveluille keskeisillä teollisuudenaloilla

| — | kansallisia suurteholaskennan osaamiskeskuksia, joilla varmistetaan suurteholaskennan laaja kattavuus EU:ssa ja jotka tarjoavat erityisiä palveluja ja resursseja teollisia innovaatioita varten (myös pk-yrityksille) |
| --- | --- |

—

kansallisia suurteholaskennan osaamiskeskuksia, joilla varmistetaan suurteholaskennan laaja kattavuus EU:ssa ja jotka tarjoavat erityisiä palveluja ja resursseja teollisia innovaatioita varten (myös pk-yrityksille)

| — | suurteholaskentaan liittyvien taitojen ja osaamisen merkittävä lisääminen Euroopan työvoiman keskuudessa |
| --- | --- |

—

suurteholaskentaan liittyvien taitojen ja osaamisen merkittävä lisääminen Euroopan työvoiman keskuudessa

| — | vahvistetut tiedon tallennus- ja käsittelyvalmiudet ja uudet palvelut yleiseen etuun liittyvillä aloilla kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

vahvistetut tiedon tallennus- ja käsittelyvalmiudet ja uudet palvelut yleiseen etuun liittyvillä aloilla kaikissa jäsenvaltioissa.

| 2.20 | Yhteisyritysten tärkeimmät saavutukset:






  — | Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys on parantanut merkittävästi suurteholaskentaan tehtävien investointien tasoa ja laatua Euroopan puitteissa yhdessä ja koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- | --- |

2.20

—

Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys on parantanut merkittävästi suurteholaskentaan tehtävien investointien tasoa ja laatua Euroopan puitteissa yhdessä ja koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa.

| — | Vuoden 2020 loppuun mennessä Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys tarjoaa EU:lle parhaat maailmanluokan supertietokoneet. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2020 loppuun mennessä Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys tarjoaa EU:lle parhaat maailmanluokan supertietokoneet.

| — | Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys tarjoaa keskeisen teknologian eurooppalaisen lähteen. |
| --- | --- |

—

Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys tarjoaa keskeisen teknologian eurooppalaisen lähteen.

| — | Eurooppalaisen suurteholaskentateknologian tarjonta ja markkinat. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen suurteholaskentateknologian tarjonta ja markkinat.

| — | Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen strategia ja sen vaikutus suurteholaskennan arvoketjuun. |
| --- | --- |

—

Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen strategia ja sen vaikutus suurteholaskennan arvoketjuun.

3.   Markkinasuuntaukset ja tärkeimmät kokemukset

| 3.1 | Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitellään viimeisimpiä Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen markkinoiden lukuja ja esitetään yleiskatsaus yhteisyrityksen toiminnasta tähän asti saaduista tärkeimmistä kokemuksista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen hallinnoinnista ja hallinnosta saadut kokemukset: Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksessä on jo saatu vankkaa työkokemusta, ja sidosryhmät ovat käyneet laajoja keskusteluja yrityksen hallinnoinnista, hallinnosta ja muista operatiivisista näkökohdista. Tällaisia ovat esimerkiksi






  — | Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen hallintoneuvoston 13 kokousta, joihin on osallistunut säännöllisesti Euroopan komission ja 32 osallistujavaltion edustajia |
| --- | --- | --- |

3.2

—

Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen hallintoneuvoston 13 kokousta, joihin on osallistunut säännöllisesti Euroopan komission ja 32 osallistujavaltion edustajia

| — | Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen neuvoa-antavat ryhmät (RIAG ja INFRAG) ovat jo pitäneet lukuisia kokouksia ja saaneet tukea kahden yksityisen osakkaan (ETP4HPC ja BDVA) aktiivisesta osallistumisesta. |
| --- | --- |

—

Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen neuvoa-antavat ryhmät (RIAG ja INFRAG) ovat jo pitäneet lukuisia kokouksia ja saaneet tukea kahden yksityisen osakkaan (ETP4HPC ja BDVA) aktiivisesta osallistumisesta.

| — | tietokoneiden sijoituspaikkojen valinta ja Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen kahdeksan supertietokoneen hankintamenettelyn käynnistäminen sekä yhteisyritykseen liittyvien vuoden 2019 ja 2020 pyyntöjen julkaiseminen. |
| --- | --- |

—

tietokoneiden sijoituspaikkojen valinta ja Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen kahdeksan supertietokoneen hankintamenettelyn käynnistäminen sekä yhteisyritykseen liittyvien vuoden 2019 ja 2020 pyyntöjen julkaiseminen.

| 3.3 | Tähän asti saadut kokemukset voidaan esittää lyhyesti 22 täytäntöönpanoon liittyvästä näkökohdasta tarkasteltuna:






  — | yhteisrahoitusjärjestelyn yksinkertaistaminen |
| --- | --- | --- |

3.3

—

yhteisrahoitusjärjestelyn yksinkertaistaminen

| — | EU:n varojen ja kansallisten varojen yhdistämistä Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen eri toiminnoissa on yksinkertaistettava ja optimoitava |
| --- | --- |

—

EU:n varojen ja kansallisten varojen yhdistämistä Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen eri toiminnoissa on yksinkertaistettava ja optimoitava

| — | suosituksiin sisältyy yksi yhtenäinen osallistumisen kelpoisuusehtojen joukko (32 eri kansallisten kelpoisuusehtojen sijaan) |
| --- | --- |

—

suosituksiin sisältyy yksi yhtenäinen osallistumisen kelpoisuusehtojen joukko (32 eri kansallisten kelpoisuusehtojen sijaan)

| — | kaikkien rahoitusosuuksien keskitetyn hallinnoinnin täytäntöönpano (paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa) ehdotetun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen 8 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja joustavuus osallistujien tutkimus- ja innovointitoiminnan rahoittamiseen tarkoitetun EU:n rahoituksen ja kansallisen rahoituksen eri osuuksien määrittämisessä |
| --- | --- |

—

kaikkien rahoitusosuuksien keskitetyn hallinnoinnin täytäntöönpano (paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa) ehdotetun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen 8 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja joustavuus osallistujien tutkimus- ja innovointitoiminnan rahoittamiseen tarkoitetun EU:n rahoituksen ja kansallisen rahoituksen eri osuuksien määrittämisessä

| — | enemmän joustavuutta suhteessa yksityisten osakkaiden ja muiden yksityisten toimijoiden Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen toimintaan antamaan panokseen, erityisesti ottamalla käyttöön uudenlaisia yhteistyön muotoja, esimerkiksi teolliseen käyttöön tarkoitetun erityisen suurteholaskentainfrastruktuurin yhteisrahoittaminen. |
| --- | --- |

—

enemmän joustavuutta suhteessa yksityisten osakkaiden ja muiden yksityisten toimijoiden Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen toimintaan antamaan panokseen, erityisesti ottamalla käyttöön uudenlaisia yhteistyön muotoja, esimerkiksi teolliseen käyttöön tarkoitetun erityisen suurteholaskentainfrastruktuurin yhteisrahoittaminen.

4.   Erityistä

| 4.1 | Suurin osa hankekumppaneista on peräisin tutkimusorganisaatioista (75 prosenttia tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita koskevien hankkeiden kokonaisrahoituksesta), joiden pääasiallisena vaikuttimena ei ole saavutettujen tulosten teollistaminen. Tehostetut ja jatkuvat koulutustoimet ovat myös tärkeä tekijä pyrittäessä hyödyntämään täysimääräisesti paitsi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen rahoittamia seuraavia esi-eksa-luokan ja eksa-luokan supertietokoneita myös laskennan tulevia sukupolvia. Siirtyminen simulaatiokeskeisestä suurteholaskennasta suurteholaskennan integroimiseen IT-infrastruktuurin koko jatkumoon, reunalaskennasta aina suurteholaskentaan, on suuri haaste. Tämä edellyttäisi vahvan kytköksen kehittämistä suurteholaskentayhteisön ja muiden ekosysteemien, kuten massadatan, tekoälyn ja esineiden internetin (IoT), välille. Eurooppa voi saavuttaa alalla maailmanlaajuisen johtoaseman, jos Horisontti 2020 -puiteohjelman luoma noste jatkuu. |
| --- | --- |

4.1

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) 2018/1488, annettu 28 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 252, 8.10.2018, s. 1).

1

(2)  Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle, COM(2020) 456 final

2

(3)  Equipping Europe for world-class High Performance Computing in the next decade, SWD(2020) 179 final

3

Equipping Europe for world-class High Performance Computing in the next decade

(4)  Equipping Europe for world-class High Performance Computing in the next decade, SWD(2020) 179 final

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2018/1488

5

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/12

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Suositus – Neuvoston suositus euroalueen talouspolitiikasta”

(COM(2020) 746 final)

(2021/C 123/03)

| Esittelijä: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Judith VORBACH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 234/1/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 27.11.2020

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

14.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

234/1/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU on ajautunut historiansa syvimpään taantumaan. Tilannetta hallitsee epävarmuus, ja on varauduttava vakaviin uhkiin. Pandemiakriisi todennäköisesti myös kärjistää epätasapainoa ja eriarvoisuutta. ETSK suhtautuu tämän valossa myönteisesti komission suosituksiin. ETSK kannattaa myös talouspoliittista lähestymistapaa, jonka avulla tuetaan elpymistä, lisätään investointeja, edistetään sisämarkkinoiden yhdentymistä, varmistetaan oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot sekä syvennetään talous- ja rahaliittoa. ETSK kannattaa vahvasti Next Generation EU -pakettia ja kehottaa painokkaasti pääsemään tarvittavaan yhteisymmärrykseen mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Elpyminen onnistuu vain, jos siihen liittyy talouden ja yhteiskunnan rakennemuutos. Luottamuksen palauttaminen on keskeistä kysynnän vakauttamiseksi. Finanssipoliittisia sääntöjä tulisi suunnata kohti vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, johon sisältyy kultainen sääntö, eikä niitä tulisi palauttaa käyttöön ennen kuin työttömyys vähenee merkittävästi. Kriisin vaikutus eriarvoisuuteen ja sosioekonomiseen epävarmuuteen tulisi ottaa huomioon nykyistä enemmän. Sekä liiketoimintaympäristöä että sosiaalista ympäristöä olisi parannettava. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on osallistettava nykyistä enemmän ilmastopolitiikkaan ja kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. Lisäksi tarvitaan verotuspolitiikan määrätietoista uudistamista, jotta voidaan puuttua taloudellisiin, sosiaalisiin ja ekologisiin haasteisiin. Pankki- ja pääomaunioni on saatettava valmiiksi, ja rahoitusmarkkinoiden vakaus on asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

1.2

2.   Taustaa

Komissio suosittaa, että euroalueen jäsenvaltiot ryhtyvät seuraaviin toimiin:

| 2.1 | Varmistetaan elpymistä tukeva politiikan viritys: finanssipolitiikan olisi pysyttävä kasvua tukevana koko vuoden 2021 ajan. Olosuhteiden salliessa lopetetaan vaiheittain tukitoimenpiteet siten, että voidaan lieventää kriisin sosiaalisia ja työmarkkinavaikutuksia velkakestävyyden varmistamiseksi. Parannetaan julkista varainhoitoa ja kohdennetaan julkiset menot elpymisen ja palautumiskyvyn tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toteutetaan uudistuksia, joilla vahvistetaan tuottavuutta ja työllisyyttä, ja lisätään elpymistä tukevia investointeja tavalla, joka on sopusoinnussa oikeudenmukaisesti tapahtuvien vihreän siirtymän ja digitalisaation kanssa. Edistetään sisämarkkinoiden yhdentymistä. Varmistetaan aktiivinen työmarkkinapolitiikka, oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot sekä työmarkkinaosapuolten osallistuminen politiikkojen laatimiseen. Puututaan digitalisaation aiheuttamiin verotushaasteisiin, torjutaan aggressiivista verosuunnittelua ja tuetaan hiilen hinnoittelua ja ympäristöverotusta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vahvistetaan kansallisia institutionaalisia puitteita: aikaistetaan uudistuksia EU:n varojen käytön varmistamiseksi, tehostetaan hallintoa, vähennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja otetaan käyttöön tehokkaat puitteet petosten, korruption ja rahanpesun torjumiseksi. Parannetaan maksukyvyttömyyssääntöjä, selvitetään järjestämättömät vastuut ja varmistetaan pääoman kohdentaminen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Varmistetaan makrotalouden vakaus: ylläpidetään talouden luottokanavia ja jatketaan toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten tukemiseksi. Pidetään pankkialan taseet terveinä muun muassa jatkamalla järjestämättömiin lainoihin puuttumista. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Edetään talous- ja rahaliiton syventämisessä palautumiskyvyn lujittamiseksi. Näin vahvistetaan osaltaan euron kansainvälistä roolia ja edistetään EU:n taloudellisia etuja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Kevään 2020 talousennusteen synkät näkymät, joiden mukaan EU on ajautunut vuonna 2020 ennennäkemättömän syvään taantumaan, ovat toteutuneet. Covid-19-kriisi on aiheuttanut useita kysyntä- ja tarjontapuolen häiriöitä, joiden seurauksena bkt:n odotetaan supistuvan 7,8 prosenttia vuonna 2020. Myös työmarkkinatilanne on heikentynyt, vaikka kunnianhimoisten politiikkatoimien, kuten työajan lyhentämisjärjestelyjen, ansiosta talouden taantuma ei kaikilta osin heijastu työttömyysluvuissa. Tehtyjen työtuntien kokonaismäärä on kuitenkin vähentynyt ja työvoimaosuus on pienentynyt, kun työnhausta luopuneet työntekijät ovat poistuneet työmarkkinoilta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Elpymisen ennustetaan olevan vuonna 2021 odotettua hitaampaa. Tilannetta hallitsee huomattava epävarmuus. ETSK korostaa, että on tärkeää ennakoida vakavia riskejä, kuten W-taantumaa, massatyöttömyyttä, konkursseja, rahoitusmarkkinoiden epävakautta, deflaatiota sekä epävarmuudesta johtuvia kielteisiä vaikutuksia kulutukseen ja investointeihin. Pandemiakriisi todennäköisesti kärjistää nykyisiä ongelmia, joita ovat investointien vähäisyys, jäsenvaltioiden ja alueiden välisten erojen kasvu, eriarvoisuus yhteiskunnissa ja poliittiset jännitteet. Lisäksi tilanne saattaa vuonna 2021 johtaa kielteisiin pitkän aikavälin seurauksiin, samalla kun ilmastokriisiin on edelleen puututtava pikaisesti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu tämän valossa myönteisesti komission suosituspakettiin. Suosituksissa on otettu huomioon useita näkökohtia, joita ETSK on esittänyt lisälausunnossaan aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka (2020)” (1). Elpyminen voi lisäksi onnistua vain, jos siihen liittyy talouden ja yhteiskunnan rakennemuutos, jolla pyritään yhdentyneempään, demokraattisempaan ja sosiaalisesti kehittyneempään unioniin. Talouspolitiikan päättäjien keskeisenä tehtävänä vuonna 2021 on luoda kestävälle ja osallistavalle kasvulle suotuisa ympäristö, minkä vuoksi on olennaisen tärkeää palauttaa luottamus. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa vahvasti EU-tason tehokkaita keinoja kriisin torjumiseksi, kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä. Nopea ja tehokas elpyminen edellyttää välttämättä solidaarisuutta. Eurooppalaiset yritykset, työntekijät ja kansalaisyhteiskunta tarvitsevat resursseja selviytyäkseen kriisistä. Näin ollen elpymissuunnitelmaa ei tulisi kyseenalaistaa eikä sen täytäntöönpanoa viivyttää. Kaikkeen tarvittavaan yhteisymmärrykseen olisi päästävä mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.4

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen komission suositukseen varmistaa elpymistä tukeva politiikan viritys. Tukitoimenpiteiden lopettaminen liian aikaisin heikentäisi kriisin torjumiseen tarkoitettujen EU:n toimien vaikutuksia. Valtioiden tulisi voida ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin nykyisestä velkatasostaan riippumatta. Paras tapa saada julkinen talous kestäväksi on varmistaa kestävä ja osallistava kasvu. Tuottavuuden tukeminen voisi nopeuttaa alijäämän supistamista tulevina vuosina (2). Jotta estetään paluu vanhoihin finanssipoliittisiin sääntöihin ja hallitaan siirtymistä kohti vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää (3), ETSK kehottaa painokkaasti jatkamaan tarkistusprosessia mahdollisimman pian. Uudistettuja finanssipoliittisia sääntöjä ei kuitenkaan tulisi ottaa käyttöön ennen kuin työttömyys vähenee merkittävästi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on tyytyväinen komission suositukseen lisätä julkisten ja yksityisten investointien tasoa. Jotta voidaan toteuttaa elpyminen lyhyellä aikavälillä, vahvistaa kilpailukykyä, säilyttää globaalin talousmahdin asema ja turvata tulevien sukupolvien hyvinvoinnin edellyttämä sosiaalinen ja ekologinen perusta, on pikaisesti siirryttävä kestäväpohjaisiin ja vihreisiin investointeihin, infrastruktuuriin ja terveydenhuoltoon tehtäviin investointeihin ja/tai investointeihin, jotka lisäävät tuottavuutta. Investointeina olisi pidettävä myös työntekijöiden uudelleenkoulutukseen liittyviä menoja. ETSK muistuttaa suosituksestaan ottaa käyttöön ”kultainen sääntö”. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pandemia lisää eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä. Kriisin seurauksista kärsivät eniten naiset, muuttajat, vammaiset henkilöt ja nuoret. Eniten kuitenkin kärsivät luultavasti ne, jotka olivat heikossa asemassa jo ennen kriisiä. Myös monet hyvässä työpaikassa olevat työntekijät pelkäävät työolojensa ja -ehtojensa heikentymistä ja tulojensa alentumista tai työttömyyttä. ETSK kehottaa asettamaan eriarvoisuuden torjunnan etusijalle kaikissa suunnitelluissa elpymistoimissa. On tutkittava tarkemmin kriisin vaikutusta sosiaaliseen syrjäytymiseen mutta myös lisääntyvään sosioekonomiseen epävarmuuteen, joka vaikuttaa merkittävään osaan väestöä. Elpymisen hyötyjen tulisi jakautua tasaisesti, sillä tämä on ratkaisevan tärkeää luottamuksen vahvistamiseksi ja kysynnän vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Sisämarkkinoiden yhdentymisen edistämisen tulisi edelleen olla tärkeä painopiste. Tähän kuuluu myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpano. Liiketoimintaympäristön ja sosiaalisen ympäristön parantamisen on edettävä samaa tahtia. ETSK viittaa komission valmisteluasiakirjaan Delivering on the UN's Sustainable Development Goals (YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen), jossa todetaan: ”– – kestävän kehityksen tavoitteiden myötä EU keskittyy maapallon sietokyvyn mukaiseen kestävän kasvun uraan, hyvinvointiin, osallisuuteen ja oikeudenmukaisuuteen. Näin tunnustetaan, että talouden on toimittava ihmisten ja maapallon hyväksi.” Aloitteita sosiaalisemman Euroopan edistämiseksi ovat muun muassa ehdotus direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista ja toimintasuunnitelma Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseksi. ETSK on myös antanut lausunnot aiheista ”Eurooppalainen puitedirektiivi vähimmäistulosta” (4) ja ”EU:n yhteiset vähimmäisvaatimukset työttömyysvakuutuksille” (5). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komitea suhtautuu myönteisesti myös työmarkkinoita koskeviin komission suosituksiin, joilla pyritään edistämään oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja, varmistamaan työmarkkinaosapuolten osallistuminen politiikkojen laatimiseen ja vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista. ETSK kehottaa tiukentamaan vaatimuksia osallistettaessa työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta ilmastopolitiikkaan. Hiilettömän talouden edellyttämää rakennemuutosta voitaisiin tukea asianomaisten alueiden ja työmarkkinaosapuolten välisellä sosiaalisella vuoropuhelulla sosiaalisten näkökohtien turvaamiseksi. Lisäksi on erittäin tärkeää varmistaa kansalaisyhteiskunnan osallistuminen elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvien kansallisten suunnitelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon, ja sitä tulisi myös valvoa ohjausjakson puitteissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Veropetosten, aggressiivisen verosuunnittelun, rahanpesun ja korruption torjuntaan tarvitaan tehokkaita puitteita. ETSK kehottaa uudistamaan määrätietoisesti veropolitiikkaa, jotta voidaan vastata taloudellisiin, sosiaalisiin ja ekologisiin haasteisiin. Tähän sisältyy verorasituksen painopisteen siirtäminen työn verotuksesta kohti veropohjia, jotka ovat vähemmän haitallisia työvoiman tarjonnan kannalta, samalla kun otetaan huomioon tähän liittyvät jakaumavaikutukset ja vältetään regressiivisiä vaikutuksia. ETSK kehottaa myös ryhtymään pikaisiin toimiin liittyen määräenemmistöpäätöksiin aiemmissa lausunnoissaan esittämiensä suositusten mukaisesti. (6) Olisi tutkittava yritysvoittojen tosiasiallista vähimmäisverotusta ja sen täytäntöönpanomahdollisuutta. Lisäksi ETSK kehottaa edistämään merkittävästi uusien omien varojen käyttöönottoa elpymissuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että pankki- ja pääomaunioni on saatettava valmiiksi ja rahoitusmarkkinoiden vakaus on asetettava etusijalle. Pankkisektorilla osinkojen maksaminen on nyt – pääasiassa vapaaehtoiselta pohjalta – rajallista. Olisi harkittava mahdollisuutta jatkaa näitä rajoituksia ja keskeyttää osinkojen maksaminen kokonaan elpymisvaiheen aikana sellaisten pankkien osalta, jotka hyötyvät useista julkista tukitoimenpiteistä. Näin vähennettäisiin rahoitusmarkkinoiden epävakauden riskiä ja voitaisiin myös parantaa pankkien odotettua tuottoa. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 79.

1

(2)  Belgian keskuspankki arvioi, että kriisistä johtuvalla poikkeuksellisella alijäämällä vuonna 2020 saattaa olla kertaluonteinen -4,6 prosentin vaikutus bkt:hen.

2

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

3

(4)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1.

4

(5)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32.

5

(6)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 90, EUVL C 364, 28.10.2020, s. 29

6

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta”

(COM(2020) 609 final)

(2021/C 123/04)

| Esittelijä: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |

Esittelijä:

José Antonio MORENO DÍAZ

Toinen esittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 17.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 203/0/19 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

17.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

203/0/19

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n on löydettävä oikea tasapaino muuttoliikkeen tehokkaan ja realistisen mutta myös inhimillisen ja kestäväpohjaisen hallinnan välillä sekä huolehdittava ulkorajojensa turvallisuudesta ja valvonnasta. Lisäksi sen on lähetettävä eurooppalaisille selkeä viesti siitä, että muuttoliikettä pystytään hallitsemaan paremmin yhteisvoimin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK panee merkille esitetyn uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen, jossa määritellään yksityiskohtaisesti maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden yhteistä hallintaa koskevat komission viisivuotiset toimintasuunnitelmat. Tässä mielessä kyse on pikemminkin komission toimintaohjelmasta kuin sopimuksesta. Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen yhteydessä esitetyt ehdotukset ovat tärkeitä, mutta ne eivät riitä sellaisen yhteisen eurooppalaisen muuttoliikkeen hallintakehyksen kehittämiseksi, joka olisi sekä tehokas että EU:n arvojen ja tavoitteiden mukainen. Komitea pitää valitettavana, että useimmissa uuteen muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseen liittyvissä ehdotuksissa keskitytään ulkorajavalvontaan ja palautusten hallintaan ja ettei sopimuksessa kiinnitetä asianmukaista huomiota laillisiin maahanmuuttokanaviin, turvallisiin turvapaikkaväyliin eikä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten osallistamiseen ja kotouttamiseen EU:ssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pahoittelee, ettei muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa mainita turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -aloitetta (2018), joka on monenvälisellä tasolla pohjustanut tietä kansainvälistä muuttoliikkeen hallintaa koskevalle ehdotukselle. Komitea kannattaa sääntöihin perustuvan globaalin monenvälisen järjestelmän (1) vahvistamista, myös liikkuvuuden ja muuttoliikkeen alalla, ja kannustaa komissiota koordinoimaan uutta toimintaohjelmaa globaalien toimintapolitiikkojen ja välineiden kanssa (2). Lisäksi komitea kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita asettamaan muuttoliikkeen ja liikkuvuuden laajempiin, kestävän kehityksen tavoitteiden muodostamiin YK:n puitteisiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa tuodaan aivan oikein esiin jäsenvaltioiden turvapaikka- ja palauttamisjärjestelmien väliset epäjohdonmukaisuudet ja korostetaan tarvetta vahvistaa yhteisvastuuta. On kuitenkin epäselvää, auttaako vapaaehtoisuuteen ja valinnaisuuteen perustuvan yhteisvastuun periaate ratkaisemaan suuria koordinointihaasteita. Sopimuksessa ei esitetä jäsenvaltioille kannustimia osallistua yhteisvastuumekanismiin – ei vaikka eräät jäsenvaltiot ovat kieltäytyneet ottamasta osaa aikaisempaan sisäisten siirtojen ohjelmaan. Sikäli kuin osallistumiseen kannustetaan, kyse ei ole sisäisistä siirroista, jotka ovat kaikkein kiireellisin, vaikein ja kallein kysymys, vaan valmiuksien kehittämisestä ja palautuksista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että kaavailtu maahantuloa edeltävä seulontajärjestelmä ja suunnitellut rajamenettelyt eivät ole asianmukaisia. Ensinnäkään menettelylliset takeet siitä, että seulontajärjestelmän soveltajat kunnioittavat perusoikeuksia, eivät ole riittävät. Nykyisessä muodossaan järjestelmä lisää maiden paineita tehdä päätökset pikaisesti, jolloin vuoden 1951 Geneven yleissopimuksessa vahvistettujen yksilön oikeuksien, etenkin palauttamiskiellon, asianmukaisesta huomioimisesta saatetaan tinkiä. Toiseksi, kuten järjestelykeskuksiin perustuvan hotspot-toimintamallin yhteydessäkin, sekä maahantulijoiden että turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteet ovat vakava huolenaihe, johon on puututtava kattavasti (3). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK odottaa kiinnostuneena vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevaa EU:n strategiaa, jolla toivottavasti edistetään merkittävästi tehokkaita uudelleenkotouttamistoimenpiteitä ja jossa siis luovutaan ensisijaisesti poliisitoimintaan keskittyvästä lähestymistavasta. Palauttamistoiminnassa olisi oltava mukana erilaisia sosiaalisia, taloudellisia ja poliittisia tahoja, jotka voivat luoda palauttamiselle osallistavammat ja inhimillisemmät olosuhteet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea suhtautuu myönteisesti meripelastusaloitteisiin, joilla pyritään pyyteettömästi ihmishenkien pelastamiseen. ETSK pitää merellä suoritettavaa etsintä- ja pelastustoimintaa jäsenvaltioita sitovana kansainvälisenä oikeudellisena velvoitteena, jonka täyttämiseksi niiden on luotava tehokkaat ja asianmukaiset julkiset mekanismit. Tähän liittyen komitea katsoo, että tarvitaan jatkuvia toimia, jotta voidaan estää kipeästi kaivattuja etsintä- ja pelastusoperaatioita suorittavien humanitaaristen toimijoiden työn kriminalisointi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla pyritään parantamaan vastuunjakoa ja muuttovirtojen hallintaa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Komitea on kuitenkin huolissaan sellaisten yhteistyömekanismien käytöstä, jotka saattavat johtaa EU:n muuttoliikehallinnan ulkoistamiseen tai tehdä muuttoliikkeen hallinnasta negatiivisen kannustimen kyseisille maille, sekä houkutuksesta asettaa muuttoliikkeen valvontapolitiikan tai takaisinottopolitiikan taikka molempien kehittäminen kehitysavun ja -yhteistyön ehdoksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa EU:n alueelle pääsyn mahdollistavien turvallisten ja laillisten väylien kehittämistä erityisesti uudelleensijoittamisohjelmien ja yksityisin varoin tuettujen ohjelmien avulla. Se katsoo kuitenkin, että nämä kanavat vastaavat vain tietynlaisten henkilöryhmien tarpeisiin eivätkä tarjoa kattavia, tehokkaita tai turvallisia vastauksia tarpeeseen luoda laillisia kanavia EU:hun suuntautuvaa muuttoa varten. Komitea pahoittelee, että laillisten maahantuloväylien parantamiseen tähtäävät toimenpiteet rajoittuvat pelkästään osaajien houkuttelemiseen sekä sinistä korttia ja opiskelua ja tutkimustyötä koskevien direktiivien tarkistamiseen. Kokonaisvaltainen lähestymistapa liikkuvuuden suhteen on olennaisen tärkeä, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoja, joiden kirjo on rajavalvontaa ja palautuksia laajempi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kiinnittää huomiota lukuisien, erityisesti maataloudessa työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työ- ja elinoloihin. Jäsenvaltioiden ja niiden asiaan erikoistuneiden elinten on puututtava hyväksikäyttö- ja riistotapauksiin, ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja ammattijärjestöjä on kannustettava olemaan yhteydessä kolmansien maiden kansalaisiin riippumatta siitä, minkä tason työtä he tekevät ja millaista palkkaa he saavat. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pelkää, että ihmiskauppa- ja -salakuljetusverkostojen torjunta saattaa johtaa uhrien oikeuksien loukkaamiseen, ja on huolissaan erityisesti siitä, että mukana on sellaisia EU:n ulkopuolisia maita, joissa ei kunnioiteta näiden ihmisten perusoikeuksia tai huolehdita ihmisarvoisista elinoloista. On esimerkiksi nähty, miten humanitaarista toimintaa pyritään kriminalisoimaan ihmiskaupan torjunnan varjolla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että ihmissalakuljetus- ja ihmiskauppaverkostojen torjuntaa on jatkettava, ja tiedostaa täysin tarpeen tehostaa ihmisiä laittomasti työllistäville työnantajille määrättävistä seuraamuksista annettua direktiiviä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK odottaa mielenkiinnolla äskettäin esitetyn kotouttamista ja osallisuutta koskevan toimintasuunnitelman 2021–2027 (4) kehittämistä. Komitea on pettynyt siihen, että tähän kysymykseen, jolla on ratkaiseva merkitys rinnakkaiselolle yhteiskunnissamme, kiinnitetään muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa niin vähän huomiota. Tiedonannossa ei käsitellä kotouttamistoimenpiteiden tuen laajuutta eikä rakennetta lainkaan. ETSK:lla on laaja-alaista kokemusta kotouttamiseen liittyvistä kysymyksistä, eikä uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus nykymuodossaan valitettavasti ole riittävän kunnianhimoinen ja selkeä eri sidosryhmille tarjottavien välineiden ja kannustinten osalta. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio esitti 23. syyskuuta 2020 uuden maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevan toimintaohjelmansa ”Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus”. Asiakirja on jatkoa alan aiemmille ohjelmille, joita on vuodesta 1999 lähtien laadittu seuraavassa järjestyksessä: Tampereen ohjelma (1999), Haagin ohjelma (2004), Tukholman ohjelma (2009) ja Euroopan muuttoliikeagenda (2015). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen tavoitteena on luoda uusi toimintakehys vapaan liikkuvuuden takaamiseksi Schengen-alueella, perusoikeuksien turvaamiseksi ja toimivan muuttoliikepolitiikan aikaansaamiseksi. Sopimusta on valmisteltu joulukuusta 2019 lähtien, ja valmistelutyön yhteydessä on erilaisten näkökulmien huomioon ottamiseksi käyty kaksi täyttä kuulemiskierrosta kaikkien jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien sekä kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja liike-elämän edustajien kanssa. Sopimus esitetään piakkoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuonna 2015 julkaistu Euroopan muuttoliikeagenda oli välitön vastaus Välimeren kriisitilanteeseen, mutta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen on tarkoitus taata uusi ja kestävä eurooppalainen kehys, jonka avulla jäsenvaltioiden kohtaamiin erilaisiin haasteisiin voidaan vastata alati eurooppalaisten arvojen mukaisella tavalla sekä normaalitilanteessa että hätä- tai kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio toteaa sopimusta käsittelevässä tiedonannossa, että vuonna 2019 EU:ssa asui 20,9 miljoonaa EU:n ulkopuolisten maiden kansalaista (4,7 prosenttia koko väestöstä) ja jäsenvaltioissa myönnettiin noin 3 miljoonaa ensimmäistä oleskelulupaa. Pakolaisia EU-maissa oli kyseisenä vuonna 2,6 miljoonaa (0,6 prosenttia EU:n koko väestöstä), ja uusia turvapaikkahakemuksia jätettiin 698 000. Komissio toteaa myös, että 142 000 henkilöä yritti vuonna 2019 tulla laittomasti Euroopan unionin alueelle ja että palautuksista toteutettiin tosiasiallisesti vain kolmannes. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jotta tähän uuteen, vuosien 2015–2016 tilanteesta huomattavasti eroavaan tilanteeseen voidaan vastata, muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksella pyritään jakamaan vastuuta tasaisemmin jäsenvaltioiden kesken ja vahvistamaan niiden välistä solidaarisuutta ja siten edistämään muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden hallinnan ja rajavalvonnan tehostamista, parantamaan ohjausjärjestelmää ja korjaamaan nykyisiä puutteita. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa keskitytään kolmeen keskeiseen toiminta-alaan: 1) EU:n ulkopuolisten lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen muuttoliikkeen hallinnan parantamiseksi, 2) EU:n ulkorajojen valvonnan parantaminen tehostamalla teknistä yhteistyötä ja tunnistamismekanismeja sekä muuttamalla ja ajantasaistamalla menettelyjä vastuunjaon selkeyttämiseksi ja 3) uuden pysyvän yhteisvastuumekanismin luominen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen avulla pyritään erityisesti edistämään ulkorajojen tiukkaa mutta oikeudenmukaista valvontaa, mukaan lukien henkilöllisyyden selvittäminen sekä terveys- ja turvallisuustarkastukset; oikeudenmukaisia ja tehokkaita turvapaikkasääntöjä sekä turvapaikka- ja palauttamismenettelyjen virtaviivaistamista; uuden yhteisvastuumekanismin käyttöönottoa etsintä- ja pelastustilanteita sekä paine- ja kriisitilanteita varten; parempaa ennakointia, kriisivalmiutta ja kriiseihin reagointia; toimivaa palauttamispolitiikkaa ja EU:n koordinoimaa lähestymistapaa palautusten suhteen; kattavaa EU-tason ohjausjärjestelmää turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan hallinnan ja toteuttamisen parantamiseksi; molempia osapuolia hyödyttäviä kumppanuuksia keskeisten lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa; kestävien laillisten muuttoväylien kehittämistä suojelun tarpeessa olevia varten ja osaajien houkuttelemiseksi EU:hun; toimivien kotouttamispolitiikkojen tukemista. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen yhteydessä on esitetty myös muita uusia asiakirjoja, joita on syytä tarkastella lähemmin, sillä niissä määritellään sopimuksessa ehdotetun toimintaohjelman yksityiskohdat. Komissio 1) ehdottaa turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintaa koskevaa asetusta, jossa säädetään myös uudesta yhteisvastuumekanismista, ja uutta lainsäädäntöä seulontamenettelyn käyttöönottamiseksi ulkorajoilla, 2) muuttaa uutta turvapaikkamenettelyasetusta koskevaa ehdotusta niin, että asetukseen sisällytetään uusi rajamenettely ja turvapaikkamenettelyjä tehostetaan, 3) muuttaa Eurodac-asetusta koskevaa ehdotusta niin, että asetuksen avulla voidaan vastata EU:n uuden turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintakehyksen tietotarpeisiin, 4) esittää uuden, vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevan strategian, 5) antaa suosituksen yksityisten yhteisöjen suorittamaa pelastustoimintaa koskevasta jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä, 6) esittää suosituksen laillisista väylistä suojelun saamiseksi EU:ssa, myös uudelleensijoittamisesta, 7) ehdottaa lainsäädäntöä kriisitilanteisiin ja ylivoimaisiin esteisiin puuttumiseksi ja tilapäistä suojelua koskevan direktiivin kumoamiseksi ja 8) esittää muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman. |
| --- | --- |

2.8

3.   Huomioita esitetystä uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta

| 3.1 | ETSK panee merkille esitetyn uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen, jossa määritellään yksityiskohtaisesti maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden yhteistä hallintaa koskevat komission viisivuotiset toimintasuunnitelmat. Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen yhteydessä esitetyt ehdotukset ovat tärkeitä, mutta ne eivät riitä sellaisen yhteisen eurooppalaisen muuttoliikkeen hallintakehyksen kehittämiseksi, jonka on oltava sekä tehokas että EU:n arvojen ja tavoitteiden mukainen. ETSK:n mielestä niitä onkin välttämätöntä tarkastella hieman yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

3.1

| a. | Yhteinen eurooppalainen muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden hallintakehys |
| --- | --- |

a.

Yhteinen eurooppalainen muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden hallintakehys

| 3.2 | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa tuodaan aivan oikein esiin jäsenvaltioiden turvapaikka- ja palauttamisjärjestelmien väliset epäjohdonmukaisuudet ja korostetaan tarvetta sekä vahvistaa yhteisvastuuta EU:ssa korjaamalla täytäntöönpanon puutteet että parantaa ja lujittaa yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. On kuitenkin epäselvää, auttaako vapaaehtoisuuteen ja valinnaisuuteen perustuvan yhteisvastuun periaate ratkaisemaan kuluneen vuosikymmenen aikana ilmenneitä suuria koordinointihaasteita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksella pyritään parantamaan maahantuloon liittyviä menettelyjä helpottamalla turvaa hakevien henkilöiden nopeaa tunnistamista ja edistämällä EU:n alueelle laittomasti pyrkivien henkilöiden palauttamista. Uusia, maahantuloa edeltäviä seulontamenettelyjä koskevan ehdotuksen tarkoituksena on helpottaa tapausten nopeaa käsittelyä, mahdollistaa palautukset turvallisiin kolmansiin maihin tai lähtömaihin ja varmistaa samalla, että hakemukset käsitellään tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää maahantuloa edeltäviä seulontamekanismeja harkitsemisen arvoisena uutena apuvälineenä mutta aprikoi, miten toteuttamiskelpoisia ne olisivat käytännössä. Ensinnäkin vaikuttaa siltä, ettei seulonnan päätökseen saattamiselle asetettu viiden päivän määräaika ole omiaan auttamaan niitä maita, joihin laittomasti meritse tulleita saapuu eniten. Se näyttää myös lisäävän näiden maiden paineita pikaiseen päätöksentekoon, jolloin päätöksiä tehtäessä olisi erittäin vaikea huolehtia tarvittavista takeista ja noudattaa kansainvälisen turvapaikkajärjestelmän mukaisia turvallisuuden ja oikeuksien suojelun periaatteita eli ottaa vuoden 1951 Geneven yleissopimuksessa vahvistetut yksilön oikeudet asianmukaisesti huomioon. Lisäksi on epäselvää, miten palauttamismenettelyjä on tarkoitus parantaa, kun useimmat niistä eivät ole toimineet kunnolla (kuten muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessakin myönnetään) paitsi siksi, että EU-maiden teknisissä valmiuksissa on puutteita, myös siksi, että vastaanottavat maat eivät ole ryhtyneet toimiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ehdotuksen mukaan EU:n ulkorajoilla tehdyt turvapaikkahakemukset on arvioitava osana EU:n turvapaikkamenettelyjä eivätkä ne anna automaattista oikeutta tulla EU:n alueelle. Tämä todennäköisesti aiheuttaa suuria ongelmia alueilla ennen rajanylityspaikkaa, sillä niillä on oltava valmiudet majoittaa huomattavia ihmismääriä, ja toimii lisäkannustimena nopeampiin palautuksiin. Rajamenettely uhkaa vähentää suojatakeita ja johtaa säilöönoton lisääntymiseen tai säilöönoton kaltaisten olosuhteiden yleistymiseen. Lähtömaatiedon ja turvallisten maiden käsitteiden soveltaminen maahantuloa edeltävän seulonnan järjestämisen yhteydessä on erityisen ongelmallista, koska ne vievät pohjaa tapauskohtaiselta arvioinnilta (5). Kansainvälisen suojelun myöntäminen ei saa riippua ihmisen kansalaisuudesta vaan häneen kohdistuvista uhkista ja vaaroista. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tähän mennessä havaittujen vaikeuksien valossa etsitään nyt vaihtoehtoisia lähestymistapoja kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi. Komitea pohtii kuitenkin, mitä nämä vaihtoehdot mahtavat olla ja mikä muuttuu, kun uuden rajamenettelyn käyttöönottoon ja turvapaikkamenettelyjen tehostamiseen tähtäävässä ehdotuksessa uudeksi asetukseksi kansainvälistä suojelua koskevista menettelyistä esitetään yksinkertaisesti samaa lähestymistapaa kuin tällä hetkellä voimassa olevassa Dublin-asetuksessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Uuden yhteisvastuumekanismin mukaan jäsenvaltiot voisivat osallistua EU:n alueella laittomasti oleskelevien henkilöiden sisäisiin siirtoihin tai palauttamisen tukijärjestelyihin. ETSK:lla on omat epäilyksensä siitä, onko tämä mekanismi, joka sitä paitsi perustuu oletettuun vapaaehtoiseen yhteisvastuuseen, toteuttamiskelpoinen. Sopimuksessa ei esitetä jäsenvaltioille kannustimia osallistua mekanismiin, vaikka ne olisivat tarpeen erityisesti siksi, että eräät jäsenvaltiot ovat kieltäytyneet ottamasta osaa aikaisempaan sisäisten siirtojen ohjelmaan (6), ja siksi, ettei osallistumiseen nimenomaisesti velvoiteta. On syytä huomauttaa, että tällä ”yhteisvastuuseen perustuvalla” mekanismilla voi olla myös päinvastainen vaikutus ja palautettava henkilö siirretäänkin tukea antavaan jäsenvaltioon, jos palauttaminen ei toteudu kahdeksan kuukauden kuluessa. Tämä saattaa johtaa palautettavien henkilöiden oikeuksia koskevan vastuuvelvollisuuden puutteellisuuteen. Lisäksi ehdotuksen mukainen uusi yhteisvastuumekanismi kannustaa jäsenvaltioita olemaan osallistumatta sisäisiin siirtoihin, jotka ovat kaikkein kiireellisin, vaikein ja kallein kysymys, ja ne voivat siirtojen sijaan valita osallistuvansa palauttamistoimiin (7). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman saannin edellyttämää oleskeluaikaa lyhennetään kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden osalta viidestä kolmeen vuoteen, kun he päättävät jäädä kansainvälisen suojelun myöntäneeseen jäsenvaltioon. Toimenpiteellä on selkeästi tarkoitus helpottaa kotoutumista paikallisyhteisöihin, vaikka sen voitaisiinkin katsoa rajoittavan liikkuvuutta EU:ssa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK on tyytyväinen toimenpiteisiin, joilla parannetaan turvapaikka- ja palauttamispolitiikkaa koskevien kansallisten strategioiden koordinointia, mutta pitää valitettavana, että palauttamisvälineiden koordinoimiseksi on tehty enemmän ehdotuksia kuin turvapaikkamenettelyjen ja pakolaisten vastaanottomenettelyjen koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan perustaa Euroopan unionin turvapaikkavirasto, sillä se on välttämätön edistysaskel lähentymisen ja turvapaikka-asioita koskevien yhteisten sääntöjen täytäntöönpanon parantamisen kannalta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää saada aikaan edistystä kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, esimerkiksi etenkin ilman perhettään matkustavien alaikäisten maahantulijoiden, suojelussa ja avustamisessa (8). Euroopan edunvalvontalaitosten verkostolla olisi oltava merkittävämpi rooli näiden henkilöiden suojelussa, ja heidän kotoutumistaan ja osallisuuttaan EU-maissa olisi edistettävä tarjoamalla heille muun muassa oikeudellista apua, majoitusta ja mahdollisuus koulutukseen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan nykyistä ennakoivammin seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan tai muunlaisen sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten ja tyttöjen tunnistamiseksi ja suojelemiseksi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK panee merkille vaikeudet, joita EU-mailla on palautusten toteutumisen varmistamisessa, sekä komission halukkuuden siirtyä kohti yhteistä ja tehokasta eurooppalaista palauttamisjärjestelmää. Asiaa koskeva ehdotus perustuu palauttamistoimia varten annettavan operatiivisen tuen parantamiseen, ja siinä esitetään palauttamisasioiden kansallisten koordinaattoreiden nimeämistä. Komitea pitää valitettavana, että palauttamisohjelmien toimintaan liittyviä ongelmia ei ole määritetty asianmukaisesti (9), minkä vuoksi tämä toimintamalli, jota pidetään strategisesti tärkeänä, riippuu EU:n ulkopuolisten lähtö- ja kauttakulkumaiden halukkuudesta tehdä yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK odottaa kiinnostuneena vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevaa EU:n strategiaa, jolla toivottavasti edistetään merkittävästi tehokkaita uudelleenkotouttamistoimenpiteitä ja jossa siis luovutaan ensisijaisesti poliisitoimintaan keskittyvästä lähestymistavasta. Juuri tällaisen lähestymistavan riski on kuitenkin olemassa, jos Frontexin toimeksiantoa laajennetaan niin, että se voi auttaa palauttamismenettelyjen tehostamisessa, eikä sen toimissa ole mukana erilaisia sosiaalisia, taloudellisia ja poliittisia tahoja, jotka voivat luoda palauttamiselle osallistavammat ja inhimillisemmät olosuhteet. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK:n mielestä on välttämätöntä parantaa Frontexin toimintaan sovellettavia vastuuvelvollisuusmekanismeja sekä valvoa sen toimia ja varmistaa, että niiden yhteydessä turvataan ihmisten perusoikeudet ja suojellaan niitä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK korostaa, että Eurodac-tietokantaan kirjattujen henkilötietojen suojaaminen on tärkeää ja että toteutettavien toimenpiteiden tarve ja oikeasuhtaisuus on käsiteltävien tietojen arkaluonteisuuden vuoksi perusteltava, etenkin kun on kyse kansainvälistä suojelua hakevista henkilöistä ja menettelyjen luottamuksellisuudesta (10). |
| --- | --- |

3.16

| b. | Vakaa valmius- ja toimintajärjestelmä muuttoliikekriisien varalta |
| --- | --- |

b.

Vakaa valmius- ja toimintajärjestelmä muuttoliikekriisien varalta

| 3.17 | ETSK on tyytyväinen muuttoliikekriisien ennaltaehkäisyn ja hallinnan parantamisessa saavutettuun edistykseen sekä mahdollisiin toimenpiteisiin jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun varmistamiseksi ja tällaisista kriiseistä todennäköisesti kärsimään joutuvien ihmisten perusoikeuksien suojelun turvaamiseksi. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että toiminnassa tukeudutaan järjestelykeskusmalliin, sillä järjestelykeskukset ovat osoittautuneet paikoiksi, joissa tapahtuu EU:sta kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksien loukkauksia. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK ymmärtää, että mekanismeja kriisitilanteiden ratkaisemiseksi on parannettava, mutta kyseenalaistaa esimerkiksi tarpeen arvioida tilapäistä suojelua koskevaa direktiiviä uudelleen, kun sitä ei ole viime vuosina pantu asianmukaisesti täytäntöön. Kuten aiemmin on todettu, komitea pyytää, etteivät komissio ja muut EU:n toimielimet rajoita millään tavoin kansainvälisen suojelun saantimahdollisuuksia eivätkä sen sisältöä. |
| --- | --- |

3.18

| c. | Yhdennetty rajaturvallisuusjärjestelmä |
| --- | --- |

c.

Yhdennetty rajaturvallisuusjärjestelmä

| 3.19 | Ulkorajojen valvonta kuuluu EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteisen vastuun piiriin, ja täytäntöönpanovälineiden arviointi on keskeisen tärkeää. ETSK muistuttaa, että henkilöstövoimavarojen ja teknologisten resurssien käytön on aina oltava oikeassa suhteessa todelliseen tilanteeseen ja sen yhteydessä on poikkeuksetta kunnioitettava asianmukaisesti ihmisten perusoikeuksia ja -vapauksia. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Tietojärjestelmien täyden yhteentoimivuuden saavuttaminen on välttämätön askel kohti johdonmukaista ja tehokasta EU:n laajuisesti sovellettavaa politiikkaa. Täyteen yhteentoimivuuteen olisi päästävä nopeasti ja niin, että henkilötietojen ja perusoikeuksien suojasta pidetään asianmukaisesti huolta. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Komitea suhtautuu myönteisesti meripelastusaloitteisiin, joilla pyritään pyyteettömästi ihmishenkien pelastamiseen, mutta ilmaisee huolensa siitä, että toimintaan osallistuu yksityisiä yrityksiä, joiden toimia ja pitäytymistä ihmisoikeussäännöstön noudattamisessa ei valvota tarkasti. ETSK pitää merellä suoritettavaa etsintä- ja pelastustoimintaa valtioita sitovana kansainvälisenä oikeudellisena velvoitteena, jonka täyttämiseksi niiden on luotava tehokkaat ja asianmukaiset julkiset mekanismit. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Tähän liittyen komitea katsoo, että tarvitaan jatkuvia toimia, jotta voidaan estää kipeästi kaivattuja etsintä- ja pelastusoperaatioita suorittavien humanitaaristen toimijoiden työn kriminalisointi. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | ETSK on eräiden jäsenvaltioiden osoittaman passiivisuuden vuoksi huolissaan siitä, että yksityisaluksista uhkaa tulla turvapaikanhakijoiden säilöönottokeskuksia. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | ETSK suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin huolehtia vapaan liikkuvuuden normalisoitumisesta Schengen-alueella ja odottaa saavansa pian yksityiskohtaisempaa tietoa Schengen-arviointimekanismeista. ETSK odottaa kiinnostuneena myös kaavailtua, Schengen-alueen tulevaisuutta koskevaa strategiaa ja toivoo sen johtavan vahvempaan ja aukottomampaan Schengen-alueeseen. |
| --- | --- |

3.24

| d. | Ihmissalakuljetuksen torjunnan tehostaminen |
| --- | --- |

d.

Ihmissalakuljetuksen torjunnan tehostaminen

| 3.25 | ETSK katsoo, että ihmissalakuljetus- ja ihmiskauppaverkostojen torjuntaa on jatkettava, ja tiedostaa täysin tarpeen tehostaa ihmisiä laittomasti työllistäville työnantajille määrättävistä seuraamuksista annettua direktiiviä. Komitean mielestä olisikin hyödyllistä ottaa käyttöön mekanismeja, jotka kannustavat ilmoittamaan sellaisista henkilöistä tai yrityksistä, jotka käyttävät ihmiskaupan ja ihmissalakuljetuksen uhreja ja ilman työlupaa työskenteleviä hyväkseen (11). |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | ETSK pelkää, että verkostojen torjunta saattaa johtaa ihmiskaupan ja -salakuljetuksen uhrien oikeuksien loukkaamiseen, ja on huolissaan erityisesti siitä, että mukana on sellaisia EU:n ulkopuolisia maita, joissa ei kunnioiteta näiden henkilöiden perusoikeuksia tai huolehdita ihmisarvoisista elinoloista. On esimerkiksi nähty, miten humanitaarista toimintaa pyritään kriminalisoimaan ihmiskaupan torjunnan varjolla. |
| --- | --- |

3.26

| e. | Yhteistyö kansainvälisten kumppanien kanssa |
| --- | --- |

e.

Yhteistyö kansainvälisten kumppanien kanssa

| 3.27 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla pyritään parantamaan vastuunjakoa ja muuttovirtojen hallintaa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Komitea on kuitenkin huolissaan sellaisten yhteistyömekanismien käytöstä, jotka saattavat johtaa EU:n muuttoliikehallinnan ulkoistamiseen tai tehdä muuttoliikkeen hallinnasta negatiivisen kannustimen kyseisille maille, sekä houkutuksesta asettaa muuttoliikkeen valvontapolitiikan tai takaisinottopolitiikan taikka molempien kehittäminen kehitysavun ja -yhteistyön ehdoksi. On tärkeää muistuttaa, että muuttoliikepolitiikka, yhteistyö- ja kehitysapupolitiikka sekä kauppapolitiikka on pidettävä EU:n ulkoisessa toiminnassa erillään toisistaan ja lähtökohtana on aina oltava ihmisoikeuksien ehdoton kunnioittaminen. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | ETSK katsoo myös, että on tarpeen vahvistaa yhteistyötä niiden maiden kanssa, jotka ottavat vastaan huomattavia määriä pakolaisia. Tämä ei kuitenkaan saa tarkoittaa sitä, että näiden henkilöiden mahdollisuuksia päästä Euroopan alueelle rajoitetaan. Lisäksi EU:n on oltava aloitteellinen ja seurattava, millaiset heidän elinolonsa ovat ja myös miten heidän oikeuksiaan suojellaan unionin ulkopuolisissa vastaanottavissa maissa. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | ETSK pitää tervetulleina kaikkia yhteisiä aloitteita, joilla pyritään edistämään yhtenäisten yhteiskuntien rakentamista ja vähentämään köyhyyttä ja eriarvoisuutta EU:n ulkopuolisissa maissa sekä vahvistamaan demokratiaa, rauhaa ja turvallisuutta, mutta katsoo, että näiden kysymysten ei pitäisi olla sidoksissa asianomaisten maiden yhteistyötoimiin muuttovirtojen hallinnassa. EU:n ulkopuolisten maiden auttaminen muuttoliikkeen hallintavalmiuksien vahvistamisessa on myönteistä, mutta sitä ei pitäisi kytkeä niiden rooliin ulospäin suuntautuvien muuttovirtojen hallinnassa tai takaisinottosopimuksiin. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | ETSK panee merkille, että muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa annetaan erittäin paljon painoarvoa takaisinottoon liittyvälle yhteistyölle EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Siinä olisi kuitenkin myös kiinnitettävä huomiota palautettavien henkilöiden oikeuksien mahdollisten loukkausten riskeihin sekä kannustimiin, joita asianomaiset maat saattavat vaatia suostuakseen yhteistyön EU:n kanssa. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | ETSK kannattaa EU:n alueelle pääsyn mahdollistavien turvallisten ja laillisten väylien kehittämistä erityisesti uudelleensijoittamisohjelmien ja yksityisen tuen ohjelmien avulla. Komitea katsoo kuitenkin, että nämä kanavat vastaavat vain tietynlaisten henkilöryhmien (eli kansainvälistä suojelua hakevien) tarpeisiin eivätkä tarjoa kattavia, tehokkaita tai turvallisia vastauksia tarpeeseen luoda laillisia kanavia EU:hun suuntautuvaa muuttoa varten. |
| --- | --- |

3.31

| f. | Osaajien houkutteleminen EU:hun |
| --- | --- |

f.

Osaajien houkutteleminen EU:hun

| 3.32 | Osaamiskumppanuudet ovat hyödyllinen aloite, joka tarjoaa laillisen väylän EU:hun, ja ETSK suhtautuu siihen myönteisesti (12), vaikka sillä on lähtömaiden kannalta kielteisiä vaikutuksia, erityisesti kun on kyse niiden kyvystä panna kestävän kehityksen periaatteet täytäntöön. Komitea pahoittelee kuitenkin, että laillisten maahantuloväylien parantamiseen tähtäävät toimenpiteet rajoittuvat pelkästään osaajien houkuttelemiseen sekä sinistä korttia ja opiskelua ja tutkimustyötä koskevien direktiivien tarkistamiseen, sillä näiden säädösten soveltamisala on suppea. Liikkuvuuteen sovellettava kokonaisvaltainen lähestymistapa on olennaisen tärkeä, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoja, joiden kirjo on rajavalvontaa ja palautuksia laajempi. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | ETSK haluaa osallistua julkisiin kuulemisiin osaajien houkuttelemisesta EU:hun mutta muistuttaa yleisestä tarpeesta puuttua työmarkkinoiden tilanteeseen muiltakin osin. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | ETSK kiinnittää huomiota lukuisien, erityisesti maataloudessa työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työ- ja elinoloihin. Jäsenvaltioiden ja niiden asiaan erikoistuneiden elinten on puututtava hyväksikäyttö- ja riistotapauksiin, ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja ammattijärjestöjä on rohkaistava ja kannustettava olemaan yhteydessä kolmansien maiden kansalaisiin riippumatta siitä, minkä tason työtä he tekevät ja millaista palkkaa he saavat. |
| --- | --- |

3.34

| g. | Kotouttamista tukemalla kohti osallistavampia yhteiskuntia |
| --- | --- |

g.

Kotouttamista tukemalla kohti osallistavampia yhteiskuntia

| 3.35 | ETSK katsoo, että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten osallisuus ja kotoutuminen on ratkaisevan tärkeää sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi EU:ssa, ja odottaa pääsevänsä analysoimaan kotouttamista ja osallisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa 2021–2027. Komitea on pettynyt siihen, että tähän kysymykseen, jolla on ratkaiseva merkitys rinnakkaiselolle yhteiskunnissamme, kiinnitetään muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa niin vähän huomiota. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | Tiedonannossa ei käsitellä kotouttamistoimenpiteiden tuen laajuutta eikä rakennetta lainkaan. ETSK odottaa, että tämä muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen epäkohta korjataan uudessa kotouttamista ja osallisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa 2021–2027. ETSK:lla on laaja-alaista kokemusta kotouttamiseen liittyvistä kysymyksistä, eikä ehdotus nykymuodossaan valitettavasti ole riittävän kunnianhimoinen ja selkeä eri sidosryhmille tarjottavien välineiden ja kannustinten osalta. |
| --- | --- |

3.36

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 24

1

(2)  Komission vuoden 2021 työohjelman mukaan vuoden 2021 toisella neljänneksellä annetaan yhteinen tiedonanto EU:n panoksen vahvistamisesta sääntöihin perustuvan monenvälisyyden edistämiseksi.

2

(3)  ETSK on vieraillut aktiivisesti järjestelykeskuksissa ja ollut tiiviisti yhteydessä kansalaisyhteiskunnan toimijoihin, jotka ovat tekemisissä muuttoliikkeen ja kotouttamisen kaikkien näkökohtien kanssa.

3

(4)  Ks. COM(2020) 758 final

4

(5)  Ks. EUVL C 71, 24.2.2016, s. 82

5

(6)  Tuomio yhdistetyissä asioissa komissio v. Puola (C-715/17), Unkari (C-718/17) ja Tšekin tasavalta (C-719/17)

6

(7)  Valitettavasti ei ole mitään takeita sitä vastaan, että jotkin hallitukset päättävät ottaa palauttamistoimissa keskeisen roolin osana maahanmuuttajien ja pakolaisten vastaisia populistisia pyrkimyksiä.

7

(8)  Ks. EUVL C 429, 11.12.2020, s. 24

8

(9)  Komission tiedonanto COM(2017) 200 final

9

(10)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 144

10

(11)  Esimerkiksi Espanjan lainsäädännössä on nk. työsiteiden käsite, joka mahdollistaa sen, että laittomasti maassa oleskelevalle ulkomaalaiselle työntekijälle myönnetään – tietyin edellytyksin – hänen asemansa laillistavat asiakirjat, jos hän antaa laittomasti työtä teettävän työnantajansa ilmi. Myös Portugalissa on erityistilanteita varten tarkoitettu pysyvä laillistamismenettely, jota sovelletaan tapauskohtaisesti.

11

(12)  Ks. EUVL C 341, 21.11.2013, s. 50 ja EUVL C 458, 19.12.2014, s. 7

12

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia”

(COM(2020) 299 final)

(2021/C 123/05)

| Esittelijä: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Lutz RIBBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 23.9.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Komitean täysistunnon päätös | 14.7.2020 |
| | |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 16.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 242/3/10 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 23.9.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

14.7.2020

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen erityisjaostossa

16.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

242/3/10

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) tukee komission tiedonannossa esitettyä aikomusta: sähköjärjestelmän integrointi lämmitys- ja liikennejärjestelmään on olennaisen tärkeää, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite, toimitusvarmuutta koskeva tavoite, mukaan lukien energian tuonnin vähentäminen, sekä eurooppalaisten kuluttajien ja Euroopan talouden kannalta kohtuullisia hintoja koskeva tavoite. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komissio jättää kuitenkin tiedonannossaan avoimiksi joitakin seikkoja, jotka ovat erittäin tärkeitä Euroopan energiasiirtymän onnistumisen kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komissio ei vastaa kysymykseen siitä, miten se aikoo saavuttaa toimitusvarmuuden hiilivapaiden tai vähähiilisten energialähteiden avulla. Komissio toteaa, että 84 % sähkön kysynnästä olisi katettava uusiutuvista energialähteistä, mutta jättää avoimeksi, mistä lähteistä muu sähkö on tarkoitus tuottaa. Tämä ei ole hyväksyttävää, kun otetaan huomioon toimitusvarmuuden perustavanlaatuinen merkitys Euroopan taloudelle ja kuluttajille, etenkin kun niin lämpötoimitusten kuin liikenteen sähköistämisen odotetaan lisäävän sähkön kysyntää tehokkuuden parantumisesta huolimatta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että puuttuva tai puutteellinen lämmitys- ja liikennealan hiilidioksidipäästöjen hinnoittelu on vakava ongelma järjestelmän integroinnin kannalta. Pelkkä ongelman kuvaaminen ei kuitenkaan riitä. Tarvitaan konkreettisia ratkaisuehdotuksia. Komissio on tältä osin aivan liian epäröivä ja epämääräinen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Energiajärjestelmän yhdentäminen edellyttää nykyaikaistamista ja korjaamista tietyillä aloilla ja joissakin tapauksissa uuden energiainfrastruktuurin rakentamista. Tämä vaatii valtavia investointeja, joita voitaisiin mahdollisesti helpottaa erityisellä eurooppalaisella rahoituskehyksellä, joka olisi kaikkien jäsenvaltioiden yritysten käytettävissä. Investoinnit voivat antaa merkittävän sysäyksen covid-19-pandemian aiheuttaman taantuman selättämiseen, ja niillä pitäisi luoda hyviä ja oikeudenmukaisia työpaikkoja. On kuitenkin tärkeää, että investointipäätökset tehdään siten, että ne tukevat energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteita. Suuret pääomatarpeet huomioon ottaen on myös olennaisen tärkeää hyödyntää olemassa olevaa infrastruktuuria parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä edellyttää, että järjestelmän nopeaa ja tehokasta integrointia varten käytettävissä olevat teknologiset vaihtoehdot asetetaan ensisijaisjärjestykseen. Energiatehokkuus, erityisesti teollisuusprosesseissa, olisi asetettava etusijalle kaikkiin muihin lähestymistapoihin nähden. Sen lisäksi priorisoinnista on käytävä ilmi, mikä teknologia soveltuu parhaiten mihinkin järjestelmän integroinnin mahdollistavaan sovellukseen. Tämän perusteella voidaan suunnitella asianmukaisia infrastruktuuri-investointeja. Komission tiedonanto on tältä osin selvästi liian epämääräinen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tiedonannossa kiinnitetään erityistä huomiota vetyyn ja avomerellä tuotettavaan tuulienergiaan. Nämä ovat tärkeitä teknologioita, mutta niitä olisi käytettävä vain täydennyksenä, kun maalla tuotettava tuulienergia ja aurinkoenergia sekä lyhytaikainen varastointi, kuten akut, eivät ole riittäviä. Maalla tuotettava tuulienergia ja aurinkoenergia ovat paitsi lähitulevaisuuden halvimpia energiantuotantomuotoja myös parhaita vaihtoehtoja energiaunionin tärkeän strategisen tavoitteen saavuttamiseksi: tuotannon hajauttaminen varmojen ja hyvien työpaikkojen luomiseksi ja yleisemmin energiakäänteen sosiaalipoliittisten ja aluetaloudellisten etujen hyödyntämiseksi, kuluttajien voimaannuttamiseksi myös tuottajakuluttajina ja heidän asettamisekseen energiajärjestelmän keskiöön, energiaköyhyyden torjumiseksi, toimitusvarmuuden lisäämiseksi sekä aluekehityksen ja siirtymän hyväksynnän edistämiseksi. Erityisesti maalla tuotettu tuulienergia ja aurinkosähkö mahdollistavat järjestelmän välittömän integroinnin, esimerkiksi käyttämällä aurinkoenergiaa paikan päällä sähköautojen lataamiseen tai tuulivoimaa sähkö-lämpö-sovelluksissa. Komissio ei ota tätä maalla tuotettavan tuulienergian ja aurinkosähkön suurta potentiaalia huomioon tiedonannossaan, mitä ETSK pitää valtavana puutteena. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Järjestelmien integroiminen voi edistää innovointia Euroopan taloudessa ja siten lisätä sen kansainvälistä kilpailukykyä. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos erityisesti digitalisaation potentiaali järjestelmän integroinnissa saadaan käyttöön: tekoäly ja koneoppiminen voivat vaikuttaa ratkaisevasti energian toimittamiseen sähkö-, lämmitys- ja liikennealoille niiden tarpeiden mukaisesti. Niiden käyttöä on kuitenkin punnittava huolellisesti ottaen huomioon niiden tarkoituksenmukaisuus ja mahdolliset eettiset ongelmat, erityisesti datasuvereniteetin osalta, ja sitä olisi valmisteltava tarvittavien ammattilaisten kouluttamiseen tähtäävällä aloitteella. Ei ole ymmärrettävissä, miksi komissio ei käsittele asiaa tiedonannossaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Järjestelmän integrointi edellyttää, että täysin uudelleen konfiguroidut energiamarkkinat suunnitellaan siten, että ne kannustavat kansalaisia tuottamaan energiaa ja vahvistavat kuluttajien asemaa. Vasta sen jälkeen voidaan saavuttaa asiaan liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (1) ja uusiutuvia energialähteitä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (2) tavoitteet. Järjestelmän integrointi nopeutuu huomattavasti, jos kuluttajilla on mahdollisuus käyttää oikeuksiaan, myös tuottajakuluttajina, energian tuottajina ja uusiutuvaa energiaa tuottavien yhteisöjen jäseninä. Samalla olisi kiinnitettävä huomiota viranomaisten rooliin toimitusvarmuuden alalla. Nämä näkökohdat puuttuvat tiedonannosta kokonaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa komission ajatusta energiajärjestelmän integrointia käsittelevän merkittävän tapahtuman järjestämisestä ja on valmis osallistumaan tähän aktiivisesti. Tapahtuman yhteydessä komitea toivoisi käsiteltävän tässä lausunnossa esiin tuotuja kysymyksiä, jotka on jätetty komission tiedonannossa sivuun. Erityisesti on tärkeää korostaa kansalaisten aktiivisen osallistumisen merkitystä energiajärjestelmän integroinnissa. Juuri tältä osin komission tiedonanto on pettymys, koska siinä pidetään kansalaista pelkkinä kuluttajana, joilta vain puuttuvat riittävät tiedot. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleisiä huomioita komission asiakirjasta

| 2.1 | Tiedonanto pohjautuu Eurooppa-neuvoston sitoumukseen saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Kun otetaan huomioon, että energiajärjestelmän osuus kasvihuonekaasupäästöistä on 75 %, tärkein askel kohti mainittua tavoitetta on lähes päästöttömän ja hiilineutraalin energiajärjestelmän luominen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eri energiasektoreiden (sähkö, liikenne ja lämpö, mukaan lukien jäähdytys ja prosessilämpö) integroinnilla tai yhteenliittämisellä on tässä suhteessa ratkaiseva merkitys. Tätä näkökohtaa on käsitelty vain hyvin pintapuolisesti puhtaan energian paketissa, vaikka on olemassa sovelluksia, joilla järjestelmän integrointia on toteutettu jo hyvin pitkään, kuten sähkön ja lämmön yhteistuotanto. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nykytilanteen kuvauksessa komissio korostaa, että energiajärjestelmälle on ollut tähän mennessä luonteenomaista useiden rinnakkaisten vertikaalisten arvoketjujen olemassaolo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tämän vastapainoksi asetetaan nyt energiajärjestelmän integrointi. Komissio ymmärtää tämän tarkoittavan koko energiajärjestelmän koordinoitua suunnittelua ja toimintaa yhtenä kokonaisuutena, jossa energialähteet, infrastruktuurit ja kulutussektorit yhdistetään toisiinsa entistä paremmin. Tiedonannossa yksilöidään useita tällaisen järjestelmän integroimisen etuja: panos ilmastotavoitteiden saavuttamiseen, energiavarojen käytön tehostaminen, itse energiajärjestelmän joustavuuden lisääminen, kuluttajien aseman paraneminen, häiriönsietokyvyn ja toimitusvarmuuden paraneminen, vaikka on epäselvää, pyritäänkö toimitusvarmuuteen EU:n vai jäsenvaltioiden tasolla. Tämä näkökohta on kuitenkin tärkeä, koska jäsenvaltioilla on tältä osin toisinaan hyvin erilaisia strategioita sekä hyvin erilaiset edellytykset yleisesti saatavilla olevien energialähteiden osalta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Asian toteuttamiseksi tiedonannossa esitetään suunnitelma, joka perustuu kuuteen pilariin:






  1. | kiertotalousajatteluun perustuva energiajärjestelmä, jonka keskiössä on energiatehokkuus (muun muassa seuraavat toimet: energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltaminen, primäärienergiakertoimien tarkistaminen, hukkalämmön uudelleenkäytön helpottaminen) |
| --- | --- | --- |

2.5

1.

kiertotalousajatteluun perustuva energiajärjestelmä, jonka keskiössä on energiatehokkuus (muun muassa seuraavat toimet: energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltaminen, primäärienergiakertoimien tarkistaminen, hukkalämmön uudelleenkäytön helpottaminen)

| 2. | energian kysyntäpuolen sähköistämisen nopeuttaminen (muun muassa seuraavat toimet: avomerellä tuotettavan tuulienergian tuotannon lisääminen, uusiutuvien energialähteiden pakollinen huomioiminen julkisissa hankinnoissa, rakennusten lämmitysjärjestelmien sähköistämisen edistäminen, sähköajoneuvojen latauspisteiden yleistäminen, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistaminen, henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormien uusiminen, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista annetun direktiivin tarkistaminen) |
| --- | --- |

2.

energian kysyntäpuolen sähköistämisen nopeuttaminen (muun muassa seuraavat toimet: avomerellä tuotettavan tuulienergian tuotannon lisääminen, uusiutuvien energialähteiden pakollinen huomioiminen julkisissa hankinnoissa, rakennusten lämmitysjärjestelmien sähköistämisen edistäminen, sähköajoneuvojen latauspisteiden yleistäminen, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistaminen, henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormien uusiminen, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista annetun direktiivin tarkistaminen)

| 3. | uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttö tietyillä aloilla (muun muassa seuraavat toimet: uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden eurooppalainen sertifiointijärjestelmä, mahdollisia lisätoimenpiteitä, kuten tietyillä loppukäyttöaloilla käyttöön otettavat vähimmäisosuudet tai -kiintiöt, hiilidioksidin talteenoton laajentaminen ja sen hyödyntäminen synteettisten polttoaineiden tuotannossa) |
| --- | --- |

3.

uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttö tietyillä aloilla (muun muassa seuraavat toimet: uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden eurooppalainen sertifiointijärjestelmä, mahdollisia lisätoimenpiteitä, kuten tietyillä loppukäyttöaloilla käyttöön otettavat vähimmäisosuudet tai -kiintiöt, hiilidioksidin talteenoton laajentaminen ja sen hyödyntäminen synteettisten polttoaineiden tuotannossa)

| 4. | energiamarkkinoiden sopeuttaminen hiilestä irtautumiseen ja hajautettuihin resursseihin (muun muassa seuraavat toimet: hinnan muusta kuin itse energiasta johtuvien komponenttien yhdenmukaistaminen kaikkien energiankantajien osalta, mahdollisesti päästökauppajärjestelmän laajentaminen, fossiilisten polttoaineiden suorien tukien poistaminen, kaasualaa koskevan sääntelykehyksen mukauttaminen, tiedotuskampanja kuluttajaoikeuksista, asiakkaille suunnatun tiedotuksen parantaminen) |
| --- | --- |

4.

energiamarkkinoiden sopeuttaminen hiilestä irtautumiseen ja hajautettuihin resursseihin (muun muassa seuraavat toimet: hinnan muusta kuin itse energiasta johtuvien komponenttien yhdenmukaistaminen kaikkien energiankantajien osalta, mahdollisesti päästökauppajärjestelmän laajentaminen, fossiilisten polttoaineiden suorien tukien poistaminen, kaasualaa koskevan sääntelykehyksen mukauttaminen, tiedotuskampanja kuluttajaoikeuksista, asiakkaille suunnatun tiedotuksen parantaminen)

| 5. | integroitu energiainfrastruktuuri (muun muassa seuraavat toimet: Euroopan laajuisia verkkoja koskeva uusi sääntely, älykkäisiin kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkoihin suunnattujen investointien kiihdyttäminen) |
| --- | --- |

5.

integroitu energiainfrastruktuuri (muun muassa seuraavat toimet: Euroopan laajuisia verkkoja koskeva uusi sääntely, älykkäisiin kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkoihin suunnattujen investointien kiihdyttäminen)

| 6. | digitalisoitu energiajärjestelmä ja sitä tukeva innovaatiokehys (muun muassa seuraavat toimet: sähkön kyberturvallisuutta koskeva verkkosääntö, yhteentoimivuusvaatimuksia koskevat täytäntöönpanosäädökset). |
| --- | --- |

6.

digitalisoitu energiajärjestelmä ja sitä tukeva innovaatiokehys (muun muassa seuraavat toimet: sähkön kyberturvallisuutta koskeva verkkosääntö, yhteentoimivuusvaatimuksia koskevat täytäntöönpanosäädökset).

3.   ETSK:n yleisiä huomioita

| 3.1 | Nykytilanteen ongelmien analyysi osuu hyvin oikeaan, ja komission periaatteellinen lähestymistapa on erittäin tervetullut: energiajärjestelmän integrointia on kiireesti tehostettava, erityisesti kun otetaan huomioon tarve nopeuttaa liikenteen ja lämmityksen/jäähdytyksen hiilestä irtautumista Euroopassa. Järjestelmän integrointi on tärkeää ilmastoneutraaliuden saavuttamisen lisäksi myös vakaan toimitusvarmuuden ja kohtuullisten hintojen takaamiseksi yksityisille kuluttajille ja talouselämälle. ETSK kannattaakin painokkaasti komission suunnitelmaa edistää sähkö-, lämmitys- ja liikennealojen integrointia. On kuitenkin huolehdittava siitä, ettei sitä käytetä perusteena yleishyödyllisten palvelujen vapauttamisen jatkamiselle, ennen kuin arvioidaan edellisen vapauttamishankkeen vaikutuksia. ETSK varoittaa kuitenkin myös, että komission tulisi kannustaa Euroopan unionin naapurimaita, erityisesti itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvia maita, seuraamaan tätä suunnitelmaa ja omaksumaan se myös omaksi politiikakseen. On tarpeen tutkia, onko hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi hyödyllinen tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Edellä kohdassa 2.5 mainitut kuusi lähestymistapaa ovat oikeita ja tarkoituksenmukaisia. Myös useimmat yksittäiset toimenpiteet ovat vakuuttavia, joskin on paikoittain epäselvää, missä määrin ne todella edistävät energiajärjestelmän integrointia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On kuitenkin kritisoitava sitä, että strategian poliittisia tavoitteita, sen johdonmukaisuutta ja loogista rakennetta ei ole viety riittävän pitkälle. Lisäksi kansalaisten/kuluttajien rooli on lähes kokonaan laiminlyöty. Tämä on sitäkin turhauttavampaa, kun otetaan huomioon, että puhtaan energian paketissa komissio lupasi asettaa kansalaiset energiasiirtymän ytimeen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komissio ei määritä selkeitä, kunnianhimoisia ja täsmällisiä alatavoitteita, jotka pohjautuvat ilmastoneutraaliuden yleistavoitteeseen. Tämä koskee erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kehittämistä, joka on monissa jäsenvaltioissa jäänyt tavoitteista jälkeen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | On totta, että komissio on hyvin (itse)kriittinen täytäntöönpanon mahdollisuuksien suhteen. Komissio toteaakin, että ”ilman päättäväisiä poliittisia toimia vuoden 2030 energiajärjestelmä muistuttaa enemmän vuoden 2020 mallia kuin sellaiselta [sic], jota ilmastoneutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä edellyttää. [– –] Seuraavien viiden–kymmenen vuoden aikana toteutettavat toimet ovat ratkaisevan tärkeitä sellaisen energiajärjestelmän rakentamisessa, jonka myötä Eurooppa saadaan ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä.” |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Komissiolta itseltään puuttuu kuitenkin poliittista rohkeutta, kuten tiedonanto osoittaa. Toteamus, jonka mukaan sähkön selkeästi kasvavan kysynnän taustaa vasten uusiutuvan energian 55–60 prosentin osuus sähköpaletissa vuoteen 2030 mennessä ja 84 prosentin osuus vuoteen 2050 mennessä olisi riittävä, jättää monia kysymyksiä auki. Niistä tärkein on: miten vakaa toimitusvarmuus on tarkoitus saavuttaa? Tuuli- ja aurinkoenergian vaihtelujen tasaamiseen voidaan käyttää biokaasua, uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita, myös synteettisiä polttoaineita, kuten vety, ja tietyissä olosuhteissa vesivoimaa. Lisäksi on olemassa kaksi teknologista vaihtoehtoa, jotka voisivat kattaa puuttuvat 16 % ja joita voidaan sanoa hiilivapaaksi tai vähähiiliseksi: ydin- ja kaasu- tai hiilivoimalaitokset, joissa on käytössä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS). Niihin liittyy kuitenkin suuria taloutta, ympäristöä ja yhteiskuntaa koskevia haasteita. Vaikka energiayhdistelmän tarkka kokoonpano on jäsenvaltioiden päätettävissä, on käsittämätöntä, että komissio ei selitä, miten se aikoo saavuttaa hiilivapaan toimitusvarmuuden. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Rohkeuden puute ilmenee myös muualla. Kuten komissio perustellusti toteaa, yksi tärkeimmistä syistä energiajärjestelmän integroinnin etenemisen hitauteen on se, ettei liikenteessä ja ennen kaikkea lämmityksessä käytettävien fossiilisten polttoaineiden hiilikustannuksia ole sisällytetty asianmukaisesti hintoihin. Lisäksi monissa jäsenvaltioissa sähköstä peritään korkeita maksuja, vaikka se tuotettaisiin uusiutuvista energialähteistä. Myös selkeästi ylihinnoitellut verkkomaksut ovat ongelma useissa jäsenvaltioissa. Tämä markkinoiden vääristyminen tarkoittaa esimerkiksi sitä, että monissa järjestelmissä ylimääräisen sähkön käyttö lämmön tuotantoon (sähköstä lämmöksi -tuotanto) – jota voidaan pitää yksinkertaisimpana järjestelmäintegraation muotona – ei ole taloudellisesti kannattavaa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Energiajärjestelmän integroinnissa voidaan todella edistyä vain puuttumalla markkinoiden vääristymisen ongelmaan. Ilmoitus aikomuksesta jatkaa ”fossiilisten polttoaineiden suorien tukien asteittaista poistamista” ja esittää ”mahdollisesti [– –] päästökauppajärjestelmän laajentamista uusille aloille” on arvoton ja riittämätön. Nämä ovat tyhjiä fraaseja, joita yhteiskunta on joutunut kuulemaan komissiolta jo vuosien ajan ilman todellisia merkittäviä muutoksia. Komission strategiansa kolmessa ensimmäisessä pilarissa (ks. tiedonannon kohdat 3.1–3.3) kuvailema teknologian edistäminen menettää huomattavasti tehoaan, jos komissio ei etene päättäväisesti edellä kuvattujen markkinavääristymien poistamisessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | On tervetullutta, että komissio ehdottaa teknologisten tehtävien toteuttamisjärjestystä. Komission olisi kuitenkin pitänyt tehdä tässä yhteydessä selväksi, että polttoaineiden poltto ei voi koskaan kilpailla hyötysuhteella aurinkosähkön tai tuulivoiman suoran energiankäytön kanssa, ellei se tapahdu sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa, joissa lämpöä hyödynnetään suoraan paikan päällä. Tämä näkökohta on erityisen tärkeä liikenteen hiilestä irtautumiselle, jota tietyillä aloilla ei voida saavuttaa sähköistämisen avulla. Komissio kuvailee asiaa pintapuolisesti tiedonannon tietyissä esimerkinomaisissa kohdissa. Se ei kuitenkaan käytä hyötysuhdetta ohjaavana kriteerinä eri teknologiavaihtoehtoja arvioidessaan, mikä kuitenkin olisi olennaisen tärkeää energiajärjestelmän energiateknisesti ja -taloudellisesti järkevän integroinnin kannalta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Komissio ei myöskään ymmärrä infrastruktuurin perustavanlaatuista merkitystä. Järjestelmän integrointi voidaan toteuttaa taloudellisesti tehokkaasti vain, jos olemassa oleva energiainfrastruktuuri otetaan huomioon järjestelmän integroinnin suunnittelun ja toteuttamisen tärkeänä perustana ja jos eri teknologiavaihtoehtojen infrastruktuurivaikutukset yksilöidään. Jos tätä etenemistapaa noudatettaisiin, tuloksena olisi seuraava:






  a) | Aurinkosähkö (erityisesti kattojärjestelmät) on sopivin tapa ladata sähköajoneuvoja, koska aurinkosähköjärjestelmät syöttävät sähköä pääasiassa pienjännitetasolla, jolla sähköajoneuvot ladataan. |
| --- | --- | --- |

3.8

a)

Aurinkosähkö (erityisesti kattojärjestelmät) on sopivin tapa ladata sähköajoneuvoja, koska aurinkosähköjärjestelmät syöttävät sähköä pääasiassa pienjännitetasolla, jolla sähköajoneuvot ladataan.

| b) | Sähkö-lämpö-sovelluksissa, esimerkiksi lämpöpumppujen tai lämpövarastojen kohdalla, voidaan käyttää tuulivoimaloita tai suurempia aurinkopuistoja, jos lämpö on tarkoitus toimittaa kauko- tai lähilämpöverkon kautta. Tällaisissa tapauksissa tarvitaan suurempia määriä sähköä pumppujen tai lämpöakun käyttöön. |
| --- | --- |

b)

Sähkö-lämpö-sovelluksissa, esimerkiksi lämpöpumppujen tai lämpövarastojen kohdalla, voidaan käyttää tuulivoimaloita tai suurempia aurinkopuistoja, jos lämpö on tarkoitus toimittaa kauko- tai lähilämpöverkon kautta. Tällaisissa tapauksissa tarvitaan suurempia määriä sähköä pumppujen tai lämpöakun käyttöön.

| c) | Kaasusäiliöt soveltuvat erityisen hyvin ylijäämäsähkön pitkäaikaiseen varastointiin vetynä. |
| --- | --- |

c)

Kaasusäiliöt soveltuvat erityisen hyvin ylijäämäsähkön pitkäaikaiseen varastointiin vetynä.

| 3.9 | Mikään edellä mainituista sähkö-x-teknologioista ei välttämättä edellytä täysin uutta infrastruktuuria. Sen sijaan on tärkeää hyödyntää olemassa olevia teknologioita älykkäästi ja nykyaikaistaa ja päivittää niitä tarvittaessa (3). Monissa jäsenvaltioissa säästötoimet ovat vaikuttaneet haitallisesti infrastruktuuriin. Kustannustehokkuus on tärkeä näkökohta infrastruktuurin nykyaikaistamisessa ja kehittämisessä, mutta kyse on oltava myös hyvien työpaikkojen luomisesta. Tätä taustaa vasten komission olisi harkittava, että sähkö-x-sovelluksille myönnettävän tuen ehdoksi asetetaan ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä olemassa olevan infrastruktuurin käyttö, jotta aluksi toteutetaan ne mahdollisuudet, jotka vaativat vähiten voimavaroja. Tätä taustaa vasten tiedonannon yksipuolinen keskittyminen avomerijärjestelmiin on asetettava kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vaikka tiedonannossa mainitaan digitalisaatio, siinä ei tunnisteta sen todellista potentiaalia. Älykkäät verkot, jotka viestivät markkinaosapuolille ja tekevät siten myös markkinoista älykkäitä, ovat olennaisen tärkeitä tehokkaan ja varman energiahuollon kannalta. Kun markkinaosapuolille annetaan digitaalisten sovellusten kautta oikeaa tietoa, sähköautot (erityisesti kaksisuuntaisesti lataavat ajoneuvot), lämpöpumput tai vetyvarastot voivat tarjota tärkeitä järjestelmäpalveluja ja vähentää verkon kuormitusta. Tekoäly, koneoppiminen ja energiankulutusprosessien automatisointi – sekä kotitalouksien että teollisuuden tasolla – auttavat nostamaan kuormituksen siirron uudelle tasolle ja integroimaan sen virtuaalisiin voimalaitoksiin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tiedonannossa ei myöskään oteta huomioon monia näkökohtia, joita komissio on pitänyt tärkeinä aiemmissa tiedonannoissaan, esimerkiksi tiedonannossa energiaunionin strategiakehyksestä, tai jotka ovat puhtaan energian säädöspaketin osana jo voimassa olevaa unionin lainsäädäntöä: tämä koskee sähkön sisämarkkinoista annetun direktiivin (EU) 2019/944 mukaista aktiivista kuluttajaa, jolla olisi oltava pääsy kaikille merkityksellisille sähkömarkkinoille. Tälle ajatukselle ei anneta tiedonannossa minkäänlaista arvoa, eikä myöskään tuottajakuluttajien tai kansalaisten energiayhteisöjen toiminnalle sellaisena kuin se on kodifioituna uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä (EU) 2018/2001. Komission toteamus, jonka mukaan ”[k]ansalaisilla on keskeinen rooli järjestelmän integroinnissa” ja ”[t]ämä tarkoittaa, että kansalaisten olisi osallistuttava strategian toteuttamisen muovaamiseen”, on mitätön, jos ainoana konkreettisena toimenpiteenä on tiedotuskampanja. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK on jo useaan otteeseen huomauttanut, että monissa jäsenvaltioissa on merkittäviä esteitä, joiden vuoksi kansalaisten on käytännössä mahdotonta osallistua energiajärjestelmään tekijöinä. Siksi on merkillistä, että tiedonannossa tämä ongelma jätetään huomiotta. Muita vastaavasti esitettyjä tavoitteita, joita tiedonannossa ei ole otettu huomioon, ovat tuontienergiasta riippuvuuden vähentäminen, aluetalouksien kierron vahvistaminen, oikeudenmukaisten ja hyvien työpaikkojen luominen jne. Nämä kriteerit on otettava huomioon energiaintegraatiota suunniteltaessa, ja ne nostavat tietyt teknologiset vaihtoehdot etusijalle. Komission olisi myös kannustettava kolmansia maita ottamaan nämä näkökohdat huomioon energiapolitiikassaan. Tullin periminen voisi olla strateginen vaihtoehto myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | On olemassa lukemattomia tapoja muuttaa kansalaiset alojen yhteenliittämisessä ”toimijoiksi”, jotka ovat itse aktiivisia ja voivat saada hyötyä. Yhtenä esimerkkinä tästä voidaan mainita uusimmat tuuliturbiinit, jotka tuottavat keskimääräisissä olosuhteissa riittävästi sähköä noin 7 000 sähköauton tarpeisiin. Koska investointikustannukset ovat alle 10 miljoonaa euroa, on erittäin järkevää tukea ”lähituulivoimaloita alueellisina sähköntankkauspisteinä”. Tiedonannossa ei kuitenkaan edes mainita tällaisia menettelytapoja, jotka lisäisivät huomattavasti hyväksyntää kansalaisten parissa, etenkin koska ne vähentäisivät merkittävästi kansalaisille aiheutuvia kustannuksia ja vaikuttaisivat myönteisesti alueelliseen talouteen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Jotta ihmiset voisivat hyötyä järjestelmän integroinnista, kuluttajien oikeuksia on vahvistettava. Niiden on liityttävä sekä tuottajakuluttajan että perinteiseen kuluttajan rooliin. Tiedonannossa kansalaiset ymmärretään pelkästään asiakkaiksi tai kuluttajiksi, joille olisi annettava vain pätevämpää tietoa. Tämä on valtava pettymys ETSK:lle, myös Euroopan energiaunioniin liittyvät lupaukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Vaikka komissio myöntää abstraktilla tasolla, että kuluttajien oikeuksia kaasu- ja kaukolämpöalalla koskevat toimet ovat tarpeen, ainoana keskeisenä toimenpiteenä luvataan kaasuasiakkaiden aseman vahvistamista kaasualan uudessa oikeudellisessa kehyksessä vuonna 2021. Lähi- ja kaukolämmön alalle ei ole suunniteltu konkreettisia toimenpiteitä, vaikka juuri tällä alalla kuluttajien oikeudet ovat paljon huonommin määriteltyjä kuin sähkö- ja kaasualalla. Nykyisen järjestelmäintegroinnin säilyttämisen yhteydessä tulee kuitenkin välttää uusia vapauttamistoimia lämmitysalalla. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK muistuttaa tässä yhteydessä kannastaan, jonka mukaan on olennaisen tärkeää estää kahden luokan energiayhteiskunnan muodostuminen (4). Tilanne ei saa kehittyä sellaiseksi, että vain taloudellisesti ja teknisesti hyvässä asemassa olevat kotitaloudet kykenevät hyötymään energiasiirtymästä ja kaikkien muiden kotitalouksien on kannettavat sen kustannukset. Sen sijaan tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä energiaköyhyyden torjumiseksi sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Tällaisia toimia ovat muun muassa energiaköyhien kotitalouksien lämpöperuskorjauksiin tai lämmitysjärjestelmien vaihtamiseen tarkoitetun tuen parempi saatavuus, sitovat peruspalvelumallit ja yleiset suojavaatimukset kuluttajille energia-alalla, mukaan lukien ylihinnoiteltuja sähköverkkomaksuja ja monopolien väärinkäyttöä vastaan. |
| --- | --- |

3.16

4.   Erityistä

Kiertotalousajatteluun perustuvasta energiajärjestelmästä

| 4.1 | ETSK on jo esittänyt energiakiertotalouden käsitteen oma-aloitteisessa lausunnossaan (asiakokonaisuus TEN/660) ja suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ottanut tämän käsitteen käyttöönsä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Termillä ei kuitenkaan pitäisi viitata ainoastaan energiansäästöön ja energiatehokkuuteen, kuten tiedonannossa tapahtuu, vaan sillä olisi viitattava laajemmin yleisesti energiavirtoihin. Tämä on erityisen tärkeää, jotta energiajärjestelmä voidaan integroida nopeasti paikan päällä eli loppukulutuspaikalla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo tarkastella primäärienergiatekijöitä. Jo nyt on selvää, että nykyiset käytännöt monissa jäsenvaltioissa asettavat sähkön ja lämmön yhteiskäytön ja biopolttoaineiden käytön heikompaan asemaan. Olisi myös harkittava primäärienergiakertoimien selkeää määrittelyä syntyvien hiilidioksidipäästöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tiedonannon kohdassa 3.1 keskeiseksi toimenpiteeksi määritellyn energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltaminen voisi herättää ajatuksen siitä, että energian hintoja olisi nostettava. Olisi kuitenkin kiinnitettävä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin energiankuluttajiin ja vältettävä energiaköyhyyden lisääntymistä. Komitea on toistuvasti kehottanut laatimaan strategioita tätä varten ja esittänyt myös konkreettisia ehdotuksia (ks. esim. asiakokonaisuus SC/053). Tämä näkökohta on tärkeä erityisesti, mutta ei yksinomaan, lukuisten Itä-Euroopan maiden kansalaisten sekä siirtymäalueiden kannalta. Korkeiden tehokkuustavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan sen vuoksi alueellisesti eriytettyjä toimintatapoja. |
| --- | --- |

4.4

Energian kysyntäpuolen sähköistämisen nopeuttamisesta

| 4.5 | Komission ajattelutapa on oikea: lämmitys- ja liikkuvuusalan sähköistäminen on paras tapa järjestelmän integroimiseksi. Jotta toimintatapa olisi ilmastoneutraaliuden tavoitteen mukainen, uusiutuvia energialähteitä on kehitettävä nopeasti, mutta tarpeiden mukaisesti ja niiden pohjalta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komission olisi ollut toivottavaa tehdä selkeämmäksi, mitä tämä tarkoittaa käytännössä uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 edellä mainitun tarkistamisen kannalta. ETSK katsoo, että komission esittämät kehitystavoitteet ovat aivan liian vaatimattomat. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tiedonannon kohdassa 3.2 keskitytään pelkästään merituulivoimaan. Aurinkosähköä ja maalla tuotettua tuulivoimaa ei mainita lainkaan. Tätä on vaikea käsittää, sillä – kuten tämän lausunnon kohdassa 3.7 selitetään – näiden energiamuotojen kohdalla järjestelmän integrointipotentiaali voidaan toteuttaa nopeasti ja tehokkaasti, kun taas merituulivoima vedyn tuottamiseksi edellyttää valtavia investointeja energiainfrastruktuuriin. Siksi komission tulisi panna asiat tärkeysjärjestykseen toimia priorisoidessaan. |
| --- | --- |

4.7

Vedyn roolista

| 4.8 | On totta, että vety on välttämätön osa ilmastoneutraalia energialähteiden yhdistelmää. Vetyä tarvitaan erityisesti kolmella alalla, joilla suora sähköistäminen ei onnistu:






  — | pitkäaikaisena sähkön varastointivälineenä ”pimeiden tyvenien” aikana eli ajanjaksoina, jolloin ei ole riittävästi auringonsäteilyä eikä tuulta |
| --- | --- | --- |

4.8

—

pitkäaikaisena sähkön varastointivälineenä ”pimeiden tyvenien” aikana eli ajanjaksoina, jolloin ei ole riittävästi auringonsäteilyä eikä tuulta

| — | polttoaineena lentoliikenteessä, laivaliikenteessä ja muutamissa erityistapauksissa myös raskaassa maanteiden tavaraliikenteessä sekä muutamilla erityisillä julkisen henkilöliikenteen aloilla |
| --- | --- |

—

polttoaineena lentoliikenteessä, laivaliikenteessä ja muutamissa erityistapauksissa myös raskaassa maanteiden tavaraliikenteessä sekä muutamilla erityisillä julkisen henkilöliikenteen aloilla

| — | tietyissä teollisissa prosesseissa. |
| --- | --- |

—

tietyissä teollisissa prosesseissa.

| 4.9 | Vedyn tuotanto on kuitenkin kallista ja siihen liittyy suuria energiahäviöitä. Tiedonannossa olisi sen vuoksi selvennettävä, että vety voi olla vaihtoehto vain, jos suora lämmitys tai sähköistäminen on teknisesti mahdotonta (tai jos niiden kustannukset ovat huomattavasti korkeammat). |
| --- | --- |

4.9

Markkinoiden rakenteesta ja avoimuudesta

| 4.10 | Useissa jäsenvaltioissa havaittava jäykkä suuntautuminen kohti keskitettyjä tukkumarkkinoita haittaa monissa tapauksissa energiajärjestelmän integrointia. Voi esimerkiksi olla teknisesti (sähköverkon kuormituksen vähentämisen kannalta) paljon asianmukaisempaa ja kansantaloudellisesti (kustannustehokkuuden kannalta) paljon järkevämpää käyttää paikallista ylijäämäsähköä liikkuvuus- tai sähkö-lämpö-sovelluksiin, jotka myös aiheuttavat paikallista sähkön kysyntää. Keskitetyt tukkumarkkinat estävät usein tällaisen samaan paikkaan sijoittuvien eri energiasektoreiden suoran integroinnin, joka tapahtuisi parhaiten ottamalla mukaan vakiintuneet julkiset ja kunnalliset yleishyödylliset laitokset ja niiden kestäväpohjaiset verkot. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Se, että komissio ei tiedosta, että jäykkä suuntautuminen muutamiin keskeisiin sähkön tukkumarkkinoihin estää järjestelmän integroimisen, on yllättävää, sillä nykyisissä säädöksissä mainitaan ja arvostetaan jo muita kaupankäynnin muotoja: esimerkiksi sähkön sisämarkkinoista annetussa direktiivissä (EU) 2019/944 annetaan aktiivisille kuluttajille nimenomaisesti oikeus vertaiskauppaan ja energian jakamiseen kansalaisten energiayhteisöissä. Molemmat ovat kaupankäynnin muotoja, joiden avulla kansalaiset, mutta myös pk-yritykset ja kunnat voivat edistää hyvin tehokkaasti järjestelmien integrointia kentällä. Sen vuoksi komission tiedonanto on tältä osin pettymys. Missään vaiheessa ei mainita, miten markkinat on suunniteltava, jotta kuluttajat voivat toimia tässä roolissa. |
| --- | --- |

4.11

Integroidusta energiainfrastruktuurista

| 4.12 | Sitoutuminen kokonaisvaltaiseen infrastruktuurisuunnitteluun on tervetullutta, sillä odotettavissa on merkittäviä investointitarpeita, joihin voitaisiin mahdollisesti vastata yleiseurooppalaisella rahoituskehyksellä. On kuitenkin tärkeää ottaa huomioon olemassa oleva infrastruktuuri, sen optimointi ja laajentaminen energiantuotantovaihtoehtojen ja kulutustottumusten osalta, kulutuksen joustavoittaminen mukaan lukien, ja huomioida markkinoiden tai kaupan rakenteiden ja infrastruktuurien vuorovaikutus. Komissio ei vastaa tähän tarpeeseen. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Komissio ei vaikuta ymmärtävän, että infrastruktuuri määrää, mitä teknologioita tulisi suosia, eli niitä, jotka muiden olosuhteiden pysyessä samanlaisina hyödyntävät parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevaa infrastruktuuria. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125.

1

(2)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

2

(3)  Yksi esimerkki asiasta: vaikka fossiilisella kaasulla on yhä rajoitetumpi rooli, olemassa olevia kaasuverkkoja voitaisiin käyttää ”vihreän kaasun” tai vedyn siirtoon mahdollisten uusien verkkojen ohella.

3

(4)  Ks. EUVL C 429, 11.12.2020, s. 85.

4

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/30

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle”

(COM(2020) 301 final)

(2021/C 123/06)

| Esittelijä: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pierre Jean COULON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 23.9.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 14.7.2020 |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/4/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 23.9.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

14.7.2020

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

16.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/4/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että Euroopan unionin on voitettava covid-19-kriisi rakentamalla uusi yhteiskuntamalli ja siirtymällä vihreämpään, oikeudenmukaisempaan ja tulevia kriisejä paremmin kestävään talouteen. Euroopan elpymiseen tarkoitettujen varojen on mahdollistettava yrityksille, innovoijille, työntekijöille ja sijoittajille maailmanlaajuisen johtoaseman ottaminen jatkuvasti kasvavilla puhtaan energian markkinoilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaakin Euroopan komission strategiaa, jossa tavoitteena on luoda ympäristö, joka mahdollistaa vedyn tarjonnan ja kysynnän lisäämisen ilmastoneutraalin talouden tueksi. Komitea korostaa, että etusijalle on asetettava, myös eurooppalaisen vetyallianssin puitteissa, puhdas vety ainoana ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa yhteensopivana vaihtoehtona. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK painottaa, että puhtaaseen vetyyn perustuvan talouden luominen Eurooppaan on vain yksi osa strategiaa, jolla pyritään yhdistämään EU:n eri energia-alat paremmin toisiinsa. ETSK korostaakin, että unionin olisi nostettava tavoitetasoaan, jotta voidaan luoda muun muassa uusiutuvista energialähteistä ja energiatehokkuudesta muodostuva puhtaan energian järjestelmä ja tarjota näin eurooppalaisille yrityksille vankat sisämarkkinat, joilla innovaatioita voidaan ottaa käyttöön turvallisesti, sekä yhdennetty teollisuusstrategia, jonka tavoitteena on viedä puhtaan energian ratkaisuja muualle maailmaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK muistuttaa, että puhtaan vedyn korkeiden tuotanto- ja kuljetuskustannusten vuoksi sitä olisi käytettävä vain niissä tapauksissa, kun muut hiilestä irtautumisen vaihtoehdot eivät ole mahdollisia, eli aloilla, joilla on vaikea vähentää hiilidioksidipäästöjä (1), tai tietyissä hyvin rajatuissa käyttötarkoituksissa liikenne- ja rakennusalalla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että puhtaan vedyn kehittymisen mahdollistamiseksi EU:n varoilla ei pitäisi tukea fossiilista energiaa, ja kehottaa komissiota soveltamaan vahingon välttämisen periaatetta (do no harm) kaikkeen julkiseen rahoitukseen, joka myönnetään monivuotisesta rahoituskehyksestä, InvestEU-ohjelmasta, EU:n elpymisrahastosta ja valtiontuista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että ”vetytalouden” luominen edellyttää Euroopan kansalaisten hyväksyntää ja osallistumista siihen yrittäjinä, työntekijöinä tai kuluttajina. ETSK pitää valitettavana, ettei strategian täytäntöönpanoa eri aloilla ole pohdittu, ja pyytää, että kansalaiset otettaisiin laajemmin mukaan tähän prosessiin suoran ja edustuksellisen kuulemisen ja osallisuuden kautta. ETSK kehottaa komissiota myös arvioimaan puhtaan vedyn kehittämisen vaikutukset kotitalouksien energiakustannuksiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK muistuttaa, että energia-alan siirtymä onnistuu vain puolittain, jos osa työntekijöistä on ”häviäjiä” tai jos heikoimmassa asemassa olevat eivät pääse hyötymään siitä. Tilanteessa, jossa työttömyysluvut ovat varsin korkeita (2) erityisesti nuorten keskuudessa, on olennaisen tärkeää hyödyntää kaikki mahdollisuudet luoda työpaikkoja kehittyville aloille ja huolehtia siitä, ettei siirtymä vie alueita taloudelliseen taantumaan, joka aiheuttaa rakenteellista työttömyyttä. ETSK pyytääkin Euroopan komissiota teettämään analyysin, jossa kartoitetaan ne taantuvien alojen työntekijöiden taidot, joista olisi hyötyä uusissa vetyalan työpaikoissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssin keskeistä roolia Euroopan teollisuudenalojen siirtymän vauhdittamisessa (3) ja pyytää päästä siihen mukaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota antamaan täsmällisen kuvauksen teollisuuden siirtymäajoista kunkin alan erityistarpeiden mukaan. ETSK korostaa, että teräs-, sementti- ja kemianteollisuutta on tuettava tuotantomenetelmien muuttamisessa, sillä muutoin nämä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen merkittävästi vaikuttavat alat eivät selviä siirtymästä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti tulevaan kumppanitoimintaan naapurimaiden kanssa. Komitea pyytää kuitenkin Euroopan komissiolta tarkempia tietoja suunnitelmasta ottaa käyttöön 40 GW uusiutuvan vedyn elektrolyysikapasiteettia EU:n naapurialueilla (4), sillä siinä on mukana tällä hetkellä poliittisesti epävakaita maita ja maita, joiden poliittiset linjaukset energiasiirtymän ja uusiutuvien energialähteiden kehittämisen suhteen ovat hyvin erilaisia. ETSK korostaa myös, että komissio on asettanut joustavaa energiaunionia koskevassa puitestrategiassa (5) tavoitteeksi vähentää EU:n riippuvuutta tuontienergiasta (6). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK muistuttaa lisäksi, että eurooppalaisten yritysten kilpailukyky perustuu niiden innovointikykyyn. Myös tutkimus ja innovointi ovat avainasemassa pyrittäessä parantamaan selviytymiskykyä yhteiskunnassa, johon covid-19-pandemia on iskenyt voimakkaasti. ETSK korostaa siksi tarvetta varata Horisontti Eurooppa- ja Euroopan innovaationeuvosto -ohjelmista riittävät budjettivarat puhdasta energiaa varten. |
| --- | --- |

1.10

2.   Euroopan komission tiedonannon pääsisältö

| 2.1 | Komissio vahvistaa tavoitteenaan olevan nopeuttaa siirtymistä riippumattomaan, kilpailukykyiseen ja ilmastoneutraaliin talouteen tilanteessa, jossa Euroopan talous on kärsinyt pahasti covid-19-pandemiasta (7). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio korostaa puhtaan vedyn keskeistä roolia luotaessa riippumatonta, älykkäämpää, yhdennetympää ja optimoitua energiajärjestelmää, jossa kaikki alat voivat tuoda täyden panoksen hiilestä irtautumiseen. Puhtaalla vedyllä ja sen arvoketjulla voi olla tärkeä rooli uusiutuvista lähteistä saatavien energiavirtojen vaihtelun tasoittamisessa ja sellaisten alojen energiatarpeiden täyttämisessä, jotka eivät sovellu sähköistämiseen. Tämän potentiaalin hyödyntämiseksi Eurooppaan on luotava vetytalous. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio esittää tätä varten kolmivaiheisen strategian, joka ulottuu vuoteen 2050:






  — | 2020–2024: 6 GW:n elektrolyysikapasiteetti uusiutuvan vedyn tuottamiseen nykyisen vedyntuotannon irrottamiseksi hiilestä |
| --- | --- | --- |

2.3

—

2020–2024: 6 GW:n elektrolyysikapasiteetti uusiutuvan vedyn tuottamiseen nykyisen vedyntuotannon irrottamiseksi hiilestä

| — | 2025–2030: 40 GW EU:ssa ja 40 GW EU:n naapurimaissa, jotka vievät tuotantoaan EU:hun, uusien käyttökohteiden, muun muassa teräksen valmistuksen ja eräiden liikennemuotojen, irrottamiseksi hiilestä |
| --- | --- |

—

2025–2030: 40 GW EU:ssa ja 40 GW EU:n naapurimaissa, jotka vievät tuotantoaan EU:hun, uusien käyttökohteiden, muun muassa teräksen valmistuksen ja eräiden liikennemuotojen, irrottamiseksi hiilestä

| — | 2030–2050: hiilestä irtautumisen vedyn avulla mahdollistavan kapasiteetin käyttöönotto laajassa mittakaavassa kaikilla sektoreilla, joilla ”irtautuminen hiilestä on vaikeaa” (8). |
| --- | --- |

—

2030–2050: hiilestä irtautumisen vedyn avulla mahdollistavan kapasiteetin käyttöönotto laajassa mittakaavassa kaikilla sektoreilla, joilla ”irtautuminen hiilestä on vaikeaa” (8).

| 2.4 | Komission strategiassa on viisi keskeistä ulottuvuutta, joiden avulla varmistetaan uusiutuvan vedyn kilpailukyky unionissa:






  — | investointiohjelma EU:lle |
| --- | --- | --- |

2.4

—

investointiohjelma EU:lle

| — | kysynnän lisääminen ja tuotannon laajentaminen |
| --- | --- |

—

kysynnän lisääminen ja tuotannon laajentaminen

| — | tarvittavan infrastruktuurin ja markkinasääntöjen suunnittelu |
| --- | --- |

—

tarvittavan infrastruktuurin ja markkinasääntöjen suunnittelu

| — | tutkimuksen ja innovoinnin (t&i) tukeminen |
| --- | --- |

—

tutkimuksen ja innovoinnin (t&i) tukeminen

| — | kansainvälinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

—

kansainvälinen ulottuvuus.

| 2.5 | Tällaisen ekosysteemin luomiseksi komissio katsoo, että kuluvan vuosikymmenen aikana tarvittaisiin noin 320–458 miljardin euron investoinnit vetystrategian vuoteen 2030 ulottuvien tavoitteiden saavuttamiseksi: 24–42 miljardia euroa elektrolyysilaitteistoihin, 220–340 miljardia euroa aurinko- ja tuulienergian tuotantokapasiteetin kasvattamiseksi (80–120 GW:iin), 11 miljardia euroa nykyisten laitosten varustamiseen hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologialla ja 65 miljardia euroa vedyn kuljetukseen, jakeluun ja varastointiin sekä vetytankkausasemiin. Vuoteen 2050 mennessä tarvittaisiin 180–470 miljardia euroa pelkästään tuotantokapasiteettiin. Lisäksi investointeja tarvitaan loppukäyttöaloilla tehtäviin mukautuksiin, esimerkiksi 160–200 miljoonaa euroa tyypillisen eurooppalaisen terästehtaan muuntamiseen ja 850–1 000 miljoonaa euroa 400 pienen vetytankkausaseman käyttöönottoon. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tähän liittyvät pääasialliset strategiset tukikeinot, joita EU voi käyttää puhtaaseen energiaan liittyvään innovointiin kohdistuvien yksityisten investointien lisäämiseksi, ovat seuraavat: |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Puhtaan vedyn sovellusten kehittäminen teollisuutta ja liikennettä varten auttaa lisäämään kysyntää. Strategiassa ehdotetaan tätä varten etenemistä kahdessa vaiheessa: ensin vetyä käytetään terästuotannon irrottamiseksi hiilestä ja sitä voidaan hyödyntää tietyssä rajatussa käytössä, kuten kaupunkibusseissa tai tietyissä junissa, kun sähköistäminen ei ole kustannuksiltaan kilpailukykyinen ratkaisu, sekä raskaissa maantieajoneuvoissa sähköistämisen rinnalla. Tulevassa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa, joka on määrä esittää ennen vuoden loppua, käsiteltäneen vedyn käyttöä liikennesektorilla. Kysynnän tukemiseksi on sitä varten suunnitteilla toimintapolitiikkoja, joita voisivat olla uusiutuvan vedyn kiintiöt tai vähimmäisosuudet eräillä yksittäisillä loppukäyttöaloilla (esim. kemianteollisuuden tai liikenteen sovelluksissa). |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Tuotannon kasvattaminen edellyttää komission mukaan enemmän selkeyttä ja varmuutta investoijille ja teollisuudelle. Komissio aikoo siksi ehdottaa yhteistä vähähiilisyyden standardia vedyntuotantolaitosten edistämiseksi niiden suoraan tuottamien kasvihuonekaasuarvojen perusteella. Lisäksi voitaisiin ehdottaa kattavaa terminologiaa ja Euroopan laajuisia kriteerejä uusiutuvan vedyn sertifiointia varten muun muassa jo kehitettyjen ratkaisujen, kuten CertifHy-menetelmän pohjalta. EU:n päästökauppajärjestelmän tulevassa tarkistuksessa olisi myös otettava käyttöön lisämekanismeja, joilla kannustetaan uusiutuvan, vähähiilisen vedyn tuotantoon. Hiilen hinnanerosopimus (Carbon Contract for Difference) eli ehdotuspyyntö pitkäaikaishankkeista, joissa on mukana julkinen osapuoli, voisi myös olla yksi mahdollisuus hiilidioksidin toteutushinnan (55–90 euroa/hiilidioksiditonni) ja todellisen hinnan välisen eron korvaamiseen. Lisäksi voitaisiin harkita suoria ja avoimia markkinapohjaisia tukijärjestelyjä, joista uusiutuvan vedyn tarkoituksiin osoitettaisiin tukea tarjouspyyntöjen kautta. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Komissio ehdottaa, että otetaan asteittain käyttöön infrastruktuuri, joka täydentää puhtaalla vedyllä toimivien laitteiden tarjonnan laajentumista. Vedyn kysyntä tyydytetään aluksi paikan päällä tai sen lähistössä tapahtuvalla tuotannolla. Sen jälkeen kehittyy paikallisia vetyklustereita – niin kutsuttuja vetylaaksoja (Hydrogen Valleys) – jolloin tarvitaan yhä laajempi vetyinfrastruktuuri, jotta vetyä voidaan toimittaa paitsi teollisuuden ja liikenteen tarpeisiin ja sähkön tasehallintaan myös asuin- ja liikerakennusten lämmitykseen. Nykyinen kaasuverkko voitaisiin osittain muuttaa uuteen käyttötarkoitukseen eli uusiutuvan vedyn kuljettamiseen pidemmillä matkoilla, ja samalla syntyisi tarve kehittää suurempia vedyn varastointilaitoksia. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Eurooppalaisten menestystarinoiden edistämiseksi komissio lanseeraa puhtaan vedyn alan allianssin, joka on viranomaisten, teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan välinen yhteistyörakenne. Allianssin tehtävänä on 1) kehittää investointiohjelma ja konkreettisten hankkeiden jatkumo, 2) helpottaa yhteistyötä alueellisissa, kansallisissa ja eurooppalaisissa investointihankkeissa vedyn arvoketjun laajuudelta, Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet (IPCEI) mukaan lukien, ja 3) lisätä rahoitusta investointivajeen täyttämiseksi. Allianssista on tarkoitus tehdä laaja foorumi, joka koordinoi kaikkien sidosryhmien investointeja. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Komissio aikoo tukea puhtaaseen vetyyn kohdistuvia strategisia investointeja elpymis- ja palautumissuunnitelmansa puitteissa, erityisesti strategisten eurooppalaisten investointien InvestEU-ohjelmasta (vuodesta 2021). |
| --- | --- |

2.6.5

| 2.6.6 | Lisäksi se tukee tutkimusta ja innovointia (t&i) perustamalla institutionaalisen puhtaan vedyn kumppanuuden sekä merkittäviä liikenne- ja teollisuusalan kumppanuuksia, kuten 2Zero ja Clean Steel. Komissio antaa myös kohdennettua tukea jäsenvaltioissa toteutettaville vankkapohjaisille hankkeille tähän tarkoitettujen välineiden (esimerkiksi InnovFin EDP, InvestEU) avulla. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tulevalla puitekaudella rahoitetaan alueidenvälistä innovoinnin investointivälinettä, johon sisältyy vetyalan pilottitoimi hiili-intensiivisillä alueilla. |
| --- | --- |

2.6.6

| 2.6.7 | Lisäksi strategiassa ehdotetaan Euroopan energiakumppanuuksien suunnittelemista uudelleen naapurimaiden ja -alueiden (EU:n itäiset naapurit, erityisesti Ukraina, ja eteläiset naapurit) kanssa kansainvälisten foorumien, kuten energiayhteisön tai puhtaan energian ministerikokousten, välityksellä, jotta voidaan edistää aktiivisesti puhtaaseen vetyyn liittyviä uusia yhteistyömahdollisuuksia. Tähän liittyy investointituki eli naapuruuspolitiikan investointijärjestely ja Länsi-Balkanin investointikehys. Komissio aikoo määrittää vertailuarvon (benchmark) vedyllä käytäville euromääräisille liiketoimille vahvistaakseen euron asemaa kestävän energian kaupassa ja valtavirtaistaa puhtaan vedyn osaksi EU:n kansainvälistä, alueellista ja kahdenvälistä energia-, ilmasto-, tutkimusalaan sekä kauppaan ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvää toimintaa ja diplomatiaa. |
| --- | --- |

2.6.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius Euroopassa vuoteen 2050 mennessä edellyttää konkreettista toimintaa voidakseen toteutua. Lisäksi Euroopan unioni on tällä hetkellä sekä terveydellisessä että taloudellisessa kriisitilanteessa covid-19-pandemian vuoksi. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden täytyy siksi koordinoida kriisireagointiaan, jotta talouden elvyttäminen on samalla ponnahdus kohti puhdasta ja selviytymiskykyistä tulevaisuutta. Tällainen tulevaisuus edellyttää EU:n taloudellisen riippumattomuuden lisäämistä erityisesti kehittämällä uusiutuvia energialähteitä ja niihin liittyvää varasointikapasiteettia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaakin Euroopan komission strategiaa, jossa tavoitteena on luoda ympäristö, joka mahdollistaa vedyn tarjonnan ja kysynnän lisäämisen ilmastoneutraalin talouden tueksi. Komitea korostaa kuitenkin, että puhtaan vedyn menestys edellyttää energiajärjestelmän huomattavaa tehostamista ja uusiutuvien energialähteiden laajamittaista käyttöönottoa, jotta yhä useampia käyttötarkoituksia voidaan sähköistää. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa strategiassa asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita, jotka koskevat uusiutuvan vedyn elektrolyysikapasiteetin käyttöönottoa, mutta korostaa, että tärkeimmällä sijalla pitäisi olla Euroopassa olevan uusiutuvan kapasiteetin vahvistaminen, jotta voidaan tyydyttää eri käyttötarkoitusten sähköistämisestä aiheutuva kasvava kysyntä, joka kasvaa myös puhtaan vedyn tuotannon seurauksena. Uusiutuvien energialähteiden kehittämissuunnitelmaan ei tällä hetkellä sisälly vedyn tuotantoa, ja vain noin kolmasosa EU:n sähkönkulutuksesta katetaan uusiutuvista energialähteistä (9). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on täsmentänyt puhtaan vedyn määritelmää: sillä tarkoitetaan elektrolyysin kautta tuotettua vetyä silloin, kun käytetty sähkö on peräisin uusiutuvista lähteistä eli tuuli-, aurinko tai vesivoimasta, taikka biomassan biokemiallisella muuntamisella tuotettua vetyä. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että EU asettaa sen etusijalle ainoana ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa yhteensopivana vaihtoehtona. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toteaa kuitenkin, että strategiassa ei suljeta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä pois muita vähähiilisiä vedyn muotoja, jotka tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla hyödyntämällä vielä kehitteillä olevaa hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiaa (10). ETSK muistuttaa, että hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin avulla tuotettua vetyä ei millään muotoa voida pitää vihreän energian lähteenä, jos sen käyttöön liittyy fossiilisen energian suoraa tai epäsuoraa hyödyntämistä. ETSK korostaa, että tarvitaan hiilianalyysivälineitä kaikissa sellaisen vedyn arvoketjun vaiheissa, johon liittyy hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, jotta se voidaan luokitella vähähiiliseksi eikä hiilettömäksi (11) ja jotta voidaan varmistaa, että päästövähennys on riittävä pitkän aikavälin päästötavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK palauttaa lisäksi mieliin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysin, jonka mukaan NER300-ohjelman kaltaiset EU:n nykyiset rahoitusmuodot, joilla on tarkoitus tukea hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, ”ei[vät] ole [tuottaneet] onnistuneita hiilidioksidin talteenotto- ja varastointihankkeita” (12). Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin tekninen toteutettavuus on siis hyvin epävarmaa, eikä siitäkään ole juuri varmuutta, onko tällä teknologialla suuren yleisön tuki. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK panee merkille komission arvion, että hiilen hintojen pitäisi olla 55–90 euron luokkaa hiilidioksiditonnia kohti, jotta fossiilipohjainen vety, johon liittyy hiilidioksidin talteenotto, olisi kilpailukykyistä nykyisen fossiilipohjaisen vedyn kanssa, ja pyytää komissiota kuvailemaan, millaisella investointien rahoitusmallilla saadaan tällainen korvauskustannus ja erityisesti mikä on liian suuriin hankekustannuksiin johtavien yksityisten investointien mobilisoimien pääomakustannusten vaikutus. ETSK pyytää komissiota täsmentämään arvioita sellaisesta puhtaan vedyn hinnasta, jonka ansiosta tukea ei tarvittaisi, ja tutkimaan mekanismeja, jotka tarvitaan tällaisiin hintoihin pääsemiseksi, erityisesti tarkistettaessa EU:n päästökauppajärjestelmää seuraavan kerran. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK muistuttaa lisäksi, että vaikka uusiutuvan vedyn on toki oltava kilpailukykyinen fossiilisilla polttoaineilla tuotetun vedyn ja fossiilipohjaisen vedyn, johon liittyy hiilidioksidin talteenotto, kanssa, sen on ennen kaikkea pystyttävä kilpailemaan fossiilisten energiamuotojen kanssa. Sitä varten sen hinnan olisi oltava alle 1 USD/kg (13). Siksi vihreän vedyn investointikustannusten alentaminen (capex) on keskeinen haaste. ETSK kehottaa erityisesti Euroopan komissiota esittämään vedyn hintaskenaarioita, joissa otetaan huomioon vihreää vetyä koskeviin hankkeisiin mobilisoitujen rahoituspääomien kustannukset. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK muistuttaa lisäksi, että aiemmat yritykset ”vetytalouden” elvyttämiseksi ovat epäonnistuneet etupäässä siksi, että vedyn kysyntä ei ole koskaan materialisoitunut. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että komissio määrittelee selkeästi loppukäyttöalat, joilla vetyä tulee käyttää: teollisuus ja eräät liikennemuodot sekä sähkön kiinteä varastointi akkuvarastoinnin täydennyksenä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Puhdasta vetyä olisi siksi käytettävä vain niissä tapauksissa, kun muut hiilestä irtautumisen vaihtoehdot eivät ole mahdollisia, ja ETSK kehottaa komissiota keskittämään investoinnit niihin käyttötarkoituksiin, joissa vedyllä voi olla tärkeä merkitys eli muun muassa teollisuuteen, liikenteeseen (meri- ja lentoliikenne) ja varastointiin uusiutuvien energialähteiden pohjalta. Niissä tarkoituksissa, joissa käytetään akkuja – kuten strategiassa mainituissa tapauksissa: henkilöautot, taksit, bussit ja kaupunkiajossa käytettävät paketti- ja kuorma-autot – vedyn tarjoamat ratkaisut tuskin ovat kannattavampia. Lisäksi se voisi olla yksi mahdollisuus pitkän matkan maantierahtiliikenteen irrottamiseen hiilestä (14). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Covid-19-pandemia on pahentanut ja laajentanut eriarvoisuutta yhteiskunnassa ja lisännyt köyhyyttä Euroopassa. Siksi on välttämätöntä, että vetystrategiassa, jolla pyritään tekemään Europasta ilmastoneutraali, ei jätetä ketään jälkeen. ETSK pyytääkin komissiota seuraamaan ja arvioimaan vetystrategiaan liittyviä työpaikkojen uudelleenjärjestelypyyntöjä. |
| --- | --- |

3.11

4.   Erityistä

Sosiaalinen ulottuvuus

| 4.1 | Covid-19-pandemian ja siitä aiheutuneen kriisin seurauksena työttömyys noussee Euroopan unionissa 9 prosenttiin ja kohdistunee ennen kaikkea nuoriin ja matalan osaamistason työntekijöihin. ETSK korostaakin työntekijöiden laadukkaan koulutuksen merkitystä sekä tarvetta tehdä energia-alasta nykyistä houkuttelevampi nuorille eurooppalaisille. Tätä varten Euroopan unioni voisi perustaa eurooppalaisia osaamiskeskuksia oppisopimuskoulutettaville energiasiirtymän kannalta olennaisissa työpaikoissa (esimerkiksi energiakatselmukset, lämpöpumppujen asentaminen). Myöntämällä tukia ja laajentamalla ErasmusPro-ohjelmaa EU voi tehdä nuorista eurooppalaisista keskeisiä toimijoita energiasiirtymässä ja etenkin puhtaan vedyn alalla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Työpaikkojen luominen uusiutuvan vedyn käyttöönoton ansiosta edellyttää eurooppalaisten pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukemista, sillä niiden osuus muun kuin rahoitusalan yksityisen sektorin työpaikoista Euroopassa on lähes kaksi kolmasosaa (15). ETSK kehottaa komissiota luomaan erityisiä rahoitusvälineitä niiden tukemiseksi (16). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK toteaa lisäksi, että EU:n kilpailukyvyn ja selviytymis- ja palautumiskyvyn parantaminen edellyttää omaisuuden ja teollisuuden hallinnan säilymistä EU:ssa ja teollisuudessa muualla maailmassa harjoitettavan polkumyynnin torjumista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK myös kehottaa unionia hyödyntämään kaikin tavoin uudet kestävämmät liiketoimintamallit, jotka pohjautuvat kaikkien sidosryhmien väliseen vuoropuheluun, jossa keskeistä on ennen kaikkea työntekijöiden vahva osallisuus yritysstrategian laatimisessa (17). |
| --- | --- |

4.4

Investointitarpeet EU:ssa

| 4.5 | ETSK korostaa, että EU:n varoilla ei pitäisi tukea fossiilista energiaa, ja kehottaa komissiota soveltamaan vahingon välttämisen periaatetta (do no harm) kaikkeen julkiseen rahoitukseen, joka myönnetään monivuotisesta rahoituskehyksestä, InvestEU-ohjelmasta, EU:n elpymisrahastosta ja valtiontuista. Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiprosessia suoraan tai välillisesti hyödyntämällä tuotettu vety ei joka tapauksessa voi olla oikeutettu EU:n rahoitukseen, joka on suunnattu vihreisiin kohteisiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on erittäin tyytyväinen siihen, että uudella elpymis- ja palautumistukimekanismilla tuetaan jäsenvaltioiden investointeja ja uudistuksia, jotka ovat välttämättömiä kestävän elpymisen kannalta, erityisesti uusiutuvan vedyn alalla. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat ovat jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien ohjenuorana. Sitä varten komission on varmistettava, että vihreän siirtymän edistäminen on ehdoton peruste jäsenvaltioiden hankkeiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Puhtaan vedyn allianssilla on olennainen rooli vedyn käyttöönotossa Euroopassa, etenkin investointiohjelman kehittämisen ja alueellisten, kansallisten ja eurooppalaisten hankkeiden jatkumon luomisen kautta. ETSK korostaakin, että on tärkeää, että siinä ovat tasapuolisesti edustettuina kaikki sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunta sen kaikissa ulottuvuuksissa, työntekijät ja kansalaisjärjestöt. Tällä hetkellä mukana on pääasiassa yksityisiä toimijoita (18). ETSK on järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan todellisena edustajana otettava mukaan pohdintoihin ja kuulemisprosesseihin. |
| --- | --- |

4.7

Kysynnän lisääminen ja tuotannon laajentaminen

| 4.8 | ETSK on vakuuttunut siitä, että hiilen hinnanerosopimusten yhteydessä järjestettävillä tarjouskilpailuilla on tärkeä asema sen varmistamisessa, että vety otetaan nopeasti käyttöön teollisuusprosesseissa. Hiilen hinnanerosopimukset voivat lähettää myönteisen signaalin investoijille ja teollisuudelle (19). ETSK haluaa kuitenkin korostaa seuraavia kahta seikkaa: |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Korostaessaan hiilen hinnanerosopimusten tärkeyttä komissio tulee tunnustaneeksi, että EU:n nykyinen päästökauppajärjestelmä ei pysty lähettämään riittävän vahvoja hintasignaaleja, joiden ansiosta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen kiistatta tarvittavat investoinnit käynnistyisivät. Tämä johtuu yhtäältä siitä, että fossiiliset raaka-aineet saavat edelleen korkeita tukia EU:ssa. Energiatukia koskevan Euroopan komission kertomuksen mukaan tuet maakaasulle, jota käytetään vedyn tuotantoon hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin avulla, ovat itse asiassa nousseet (20). Markkinoilla on siis valtavia vääristymiä, jotka haittaavat investointia ilmastonsuojeluteknologioihin, kuten vihreään vetyyn, tai tekevät niistä tarpeettoman kalliita. Lisäksi EU:n päästökauppajärjestelmä ei uudistuksen jälkeenkään perustu hiilen todelliseen hintaan. Jos fossiilisille raaka-aineille ei myönnettäisi tukia ja päästökauppajärjestelmää parannettaisiin edelleen, hiilen hinnanerosopimuksia ei tarvittaisi. Sen vuoksi näiden kahden tehtävän olisi oltava komissiolle ensisijaisia. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Koska hiilen hinnanerosopimukset kuitenkin ovat välttämättömiä, tarjouspyyntömenettely on suunniteltava siten, että vedyn tuotantoa elektrolyysiteknologialla rahoitetaan vain, jos tähän tarkoitukseen käytetään uusiutuvista energialähteistä tuotettua ylijäämäsähköä (21). ETSK korostaakin, että tarvitaan eurooppalainen rahoitusjärjestelmä ja uusiutuvaan vetyyn liittyviä erityisiä tarjouspyyntöjä, jotta voidaan varmistaa, että kehitys vedyn tuottamisessa fossiilisen hiilen talteenoton ja varastoinnin avulla ei hidastu. |
| --- | --- |

4.8.2

Kansainvälinen ulottuvuus

| 4.9 | ETSK katsoo, että tulevat energiakumppanuudet, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön 40 GW uusiutuvan vedyn elektrolyysikapasiteettia EU:n naapurialueilla (22), herättävät kysymyksiä. Jäsenvaltioiden johtajat vaativat tällä hetkellä Euroopan riippumattomuuden parantamista, ja ETSK kehottaakin komissiota kehittämään johdonmukaisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK korostaa myös, että eurooppalaisia sijoittajia on vaikea houkutella poliittisesti epävakaisiin maihin. ETSK suosittaa kuitenkin, että EU:n jäsenyysprosessiin sitoutuneet Länsi-Balkanin maat otetaan mukaan kaikkiin vetystrategian täytäntöönpanoa koskeviin pohdintoihin ja toimiin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Lisäksi ETSK kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisempia tietoja kyseisten maiden valmiuksista kehittää näitä tulevia kumppanuuksia, sillä strategiassa on tällä hetkellä mukana niinkin erilaisia maita kuin Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Libya, Marokko, Palestiina (23), Syyria ja Tunisia, joiden poliittiset linjaukset energiakäänteen ja uusiutuvien energialähteiden kehittämisen suhteen ovat hyvin erilaisia. Näissä maissa etusijalle olisi asetettava myös ETSK:n suosittelemat pk-yrityksille suunnatut rahoitustukitoimet, kun otetaan huomioon pk-yritysten suuri määrä näissä maissa ja pankkien laaja välitystoiminta. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK pohtii, onko näillä mailla kapasiteettia ottaa käyttöön riittävästi elektrolyysilaitoksia uusiutuvan vedyn tuotantoa varten, jotta ne voivat vastata EU:n kysyntään kotimaisen kysyntänsä lisäksi. Pohjois-Afrikassa ja Ukrainassa 40 GW:n käyttöönotto vaatisi 76 GW uusiutuvaa energiaa vuoteen 2030 mennessä, mikä merkitsisi näiden maiden kapasiteetin kolminkertaistumista 10 vuodessa (24). |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Englanniksi nk. ”hard-to-abate sectors” (esimerkiksi teräs-, petrokemian-, alumiini-, sementti- ja lannoiteteollisuus). Näillä aloilla ratkaisut hiilestä irtautumiseksi aiheuttavat suuremmat päästöjen vähentämisen kustannukset kuin nykyiset, hiili-intensiiviset teknologiaratkaisut.

1

(2)  Elokuussa 2020 julkaistujen Eurostatin tietojen mukaan koronavirus on aiheuttanut yhteensä 2,6 prosentin laskun työllisyydessä toisella vuosineljänneksellä.

2

(3)  Tavaroiden ja palvelujen tuottamiseksi käyttämättä hiiltä.

3

(4)  Muun muassa Länsi-Balkanilla, Ukrainassa ja eteläisissä naapurimaissa.

4

(5)  Ks. COM(2015) 80.

5

(6)  Ks. COM (2020) 299, Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia.

6

(7)  EU:n tilastokeskuksen Eurostatin mukaan unionin BKT supistui 11,9 prosenttia vuoden 2020 toisella neljänneksellä.

7

(8)  Määritelty sellaisiksi, koska päästöjen vähentämisen kustannukset ovat korkeat ja edistyminen päästöjen vähentämisessä on ollut hidasta ja hankalaa.

8

(9)  Eurostatin lukujen mukaan, [nrg_ind_peh]

9

(10)  Tai elektrolyysillä, jonka elinkaaressa aiheutuu merkittävästi vähemmän kasvihuonepäästöjä.

10

(11)  Päästöjä jää syntymättä elinkaaren aikana 60–85 prosenttia verrattuna maakaasun käyttöön kattiloissa.

11

(12)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (EUVL C 282, 20.8.2019, s.51)

12

(13)  Maakaasun reformoinnilla tuotetun vedyn hinta on noin 1 USD/kg. Lähde: Platts Hydrogen Assessments.

13

(14)  Ks. T&E:n vuosikertomus 2019

14

(15)  https://www.touteleurope.eu/actualite/les-entreprises-dans-l-union-europeenne.html

15

(16)  Alueellisia investointirahastoja, 60 prosentin valtiontakaus niiden kehittämiseen suunnattavalle vihreälle rahoitukselle, vakuutusjärjestelyjä niiden riskien kattamiseksi, jotka liittyvät yritystoiminnan kehittämiseen vihreän vedyn alalla.

16

(17)  ETSK:n päätöslauselma, annettu 11. kesäkuuta 2020, ”ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen”, EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1.

17

(18)  Ks. puhtaan vedyn allianssin jäsenluettelo

18

(19)  Tällaiset tarjouskilpailut ovat edistäneet erityisesti merituulivoiman kehitystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, sillä niiden avulla on voitu saada edullisia tarjouksia.

19

(20)  Ks. asiakirjan COM(2020) 950 final liite 2.

20

(21)  Esimerkiksi jos elektrolyysilaitoksen käyttäjä osoittaa, että elektrolyysiin käytettävä sähkö tulee suoraan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävästä vasta rakennetusta voimalaitoksesta tai perustuu sähkötoimitussopimukseen, joka aktivoituu vain, kun tukkumarkkinahinnat ovat negatiiviset.

21

(22)  Muun muassa Länsi-Balkanilla, Ukrainassa ja eteläisissä naapurimaissa.

22

(23)  Tätä nimitystä ei tule pitää Palestiinan valtion tunnustamisena, eikä se vaikuta yksittäisten jäsenvaltioiden kantoihin asiasta.

23

(24)  https://www.irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2020/May/SDG7Tracking_Energy_Progress_2020.pdf

24

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi yhteisön lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä myönnettävän väliaikaisen höllennyksen osalta”

(COM(2020) 818 final – 2020/0358 (COD))

(2021/C 123/07)

| Yleisesittelijä: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Thomas KROPP

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.1.2021
  neuvosto, 21.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 225/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.1.2021

neuvosto, 21.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

225/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komissio ehdotti 16. joulukuuta 2020 uutta muutosasetusta (1), joka koskee ”käytä tai menetä” -lausekkeen soveltamisen väliaikaista höllennystä 27. maaliskuuta 2021 jälkeiselle ajalle. Komissio ehdotti, että ”käytä tai menetä” -säännön soveltaminen aloitettaisiin uudelleen, mutta rajoitettuna aikana lähtö- ja saapumisaikojen käytön kynnysarvoksi olisi asetettava 40 prosenttia 80 prosentin sijaan. Lisäksi komissio ehdotti, että sille annettaisiin valtuudet pidentää lähtö- ja saapumisaikoja koskevan säännön höllennystä tiettyjen kriisin kestoon ja voimakkuuteen liittyvien kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen komission aloitteeseen jatkaa Euroopan yhteisön lähtö- ja saapumisaikoja koskevien sääntöjen väliaikaista lieventämistä ja kannattaa ehdotusta valtuuttaa komissio mukauttamaan kynnysarvoa talvikauteen 2024–2025 saakka. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jotta voitaisiin luoda aidosti joustava reagointimekanismi, ehdotukseen olisi kuitenkin sisällytettävä myös lentoyhtiöiden oikeus palata täyteen lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan yhdistettynä vaihtelevaan käyttökynnykseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Määräajan pidentäminen on perusteltua, koska vuoden 2021 alkupuolen maailmanlaajuinen talouskriisi on pahempi kuin vuosi sitten vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä ennakoitiin. Vastoin odotuksia covid-19-pandemiaa ei ole vielä saatu kuriin. Itse asiassa vuoden 2020 jälkipuoliskolla tartuntojen räjähdysmäisen kasvun toisella aallolla on tähän mennessä ollut vielä ankarammat terveydelliset, sosiaaliset, taloudelliset ja finanssipoliittiset vaikutukset kuin ensimmäisellä aallolla kaikkialla Euroopassa. Liikenne, kauppa ja matkailu kuuluvat eniten kärsineisiin talouden aloihin. Lisäksi kaikkialla Euroopassa leviää tällä hetkellä erittäin tarttuva viruksen mutaatio. Yhdistynyt kuningaskunta otti äskettäin käyttöön sulkutoimet jo kolmatta kertaa viruksen ”kolmannen aallon” hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota ja lainsäädäntövallan käyttäjiä harkitsemaan uudelleen komission ehdotusta lentoyhtiöistä, lentoasemista ja lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreista koostuvan, lähtö- ja saapumisaikoja käsittelevän lautakunnan (Worldwide Airport Slot Board, WASB) suositusten valossa. Lautakunta julkisti suosituksensa sääntöjen höllentämisestä kesäaikataulukaudelle 2021 (2)20. marraskuuta 2020 (IATA, A4E, ACI-Europe ja EUACA tukevat lautakunnan suositusta). Suosituksissa yhdistyvät 1) luopuminen kokonaan ”käytä tai menetä” -säännön soveltamisesta pooliin ennen aikataulukauden alkua palautettujen kokonaisten lähtö- ja saapumisaikojen sarjojen osalta ja 2) 50 prosentin käyttökynnys, joka koskee lentoyhtiöiden säilyttämää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa. Se sisältää myös tiettyjä ehtoja ja sääntöjä, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä covid-19-tilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että on välttämätöntä säilyttää tasapaino ottaen huomioon, että on vältettävä toimenpiteitä, jotka vaikuttavat kielteisesti ilmailualan kykyyn toipua kriisistä, pidettävä mielessä lentoyhtiöiden pitkän aikavälin tavoite säilyttää kalliit lähtö- ja saapumisajat lentoasemilla ja varmistettava asianmukainen kilpailu tällaisista niukoista lähtö- ja saapumisajoista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lisäksi ETSK pitää valitettavana, että komissio näyttää keskittyvän EU:n lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien sääntöjen höllentämistoimenpiteisiin ottamatta huomioon, että tällaiset toimenpiteet heijastuvat yleisesti muualle maailmaan. Sen vuoksi on suositeltavaa toteuttaa toimintakelpoisia ja maailmanlaajuisesti hyväksyttyjä modifikaatioita, kuten WASB:n suositukset. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (3) (lähtö- ja saapumisaikoja koskeva asetus), jota muutettiin osittain Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 793/2004 (4), vahvistetaan menettelyt ja säännöt lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseksi EU:n lentoasemilla. Asetuksen 10 artiklassa todetaan, että lentoliikenteen harjoittajien on käytettävä vähintään 80 prosenttia niille jaetuista lähtö- ja saapumisajoista tietyllä aikataulukaudella säilyttääkseen samat lähtö- ja saapumisajat seuraavan vuoden vastaavalla aikataulukaudella (ts. ”käytä tai menetä” -periaate). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unioni hyväksyi 30. maaliskuuta 2020 lähtö- ja saapumisaikoja koskevaan asetukseen muutoksen (5), jolla luovuttiin ”käytä tai menetä” -säännön soveltamisesta vuoden 2020 koko kesäaikataulukaudeksi, joka päättyi 24. lokakuuta 2020. Lisäksi muutoksella valtuutettiin Euroopan komissio jatkamaan poikkeuksen kattamaa ajanjaksoa 4. huhtikuuta 2021 saakka. Komissio hyväksyi 14. lokakuuta 2020 delegoidun säädöksen (6), jolla pidennetään ”käytä tai menetä” -säännöstä poikkeamisen määräaikaa talviaikataulukauden 2020–2021 loppuun eli 27. maaliskuuta 2021 saakka. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK kannatti ehdotusta keskeyttää lähtö- ja saapumisaikojen jakoa koskevien EU:n sääntöjen soveltaminen 25. maaliskuuta 2020 antamassaan kannanotossa. Siinä kannatetaan lentoyhtiöille annettavaa suunnitteluvarmuutta ja mahdollisuutta reagoida nopeasti ja joustavasti markkinoiden kehitykseen ilman, että ne menettäisivät lähtö- ja saapumisaikoja, joita tarvitaan toimivien liikenneverkkojen palauttamiseksi ennalleen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio totesi, että on luotava väylä ”käytä tai menetä” -säännön tavanomaiseen soveltamiseen palaamiseksi, ja ehdotti, että kesäaikataulukaudesta 2021 lähtien sovellettaisiin jälleen lähtö- saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaisia vaatimuksia, mutta kynnysarvoksi olisi asetettava 40 prosenttia 80 prosentin sijaan. Lisäksi komissiolla olisi talvikauteen 2024–2025 saakka valtuudet jatkaa lähtö- ja saapumisaikoja koskevan sääntöpoikkeuksen soveltamista edelleen useiden indikaattorien, kuten todellisten ja ennakoitujen ilmaliikennetietojen, kuormausasteiden ja kaluston käytön perusteella. Ehdotus sisältää myös tiettyjä ehtoja, jotka koskevat muun muassa uusien ja vaihdettujen lähtö- ja saapumisaikojen poissulkemista sekä lähtö- ja saapumisaikojen palauttamisen määräaikaa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lentoyhtiöiden, lentoasemien ja lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreiden edustajista koostuva WASB-lautakunta ilmoitti 20. marraskuuta 2020 päässeensä sopimukseen suosituksista, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikoja koskevia poikkeussääntöjä kesäaikataulukaudella 2021 (7). IATA, A4E (8), ACI-Europe ja EUACA tukevat lautakunnan suositusta. Toisin kuin komission ehdotuksessa, lautakunnan suosituksissa yhdistyvät 1) luopuminen kokonaan ”käytä tai menetä” -säännön soveltamisesta pooliin ennen aikataulukauden alkua palautettujen kokonaisten lähtö- ja saapumisaikojen sarjojen osalta ja 2) 50 prosentin käyttökynnys, joka koskee lentoyhtiöiden säilyttämää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa. Se sisältää myös tiettyjä ehtoja ja sääntöjä, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä covid-19-tilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kannattaa EU:n ”käytä tai menetä” -säännöstä poikkeamisen jatkamista kesäaikataulukaudella 2021. Se katsoo kuitenkin, että kynnysarvon alentamisen lisäksi komission ehdotukseen olisi sisällytettävä mahdollisuus palauttaa kokonaiset lähtö- ja saapumisaikojen sarjat. Liikenneyhteydet parantuvat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jos lentoyhtiöitä tuetaan niiden taloudellisessa elpymisessä ja ne pystyvät palauttamaan reittiverkkonsa ennalleen liikenteen palauduttua. Lisäksi lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä poikkeaminen edellyttää kolmansissa maissa usein vastavuoroisuutta, mikä tarkoittaa tarvetta maailmanlaajuisesti yhteensopivaan toimintamalliin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK kannattaa 20. marraskuuta 2020 julkaistujen WASB:n suositusten ydinajatuksia, joihin sisältyy lentoyhtiöiden mahdollisuus palauttaa kokonaisia lähtö- ja saapumisaikojen sarjoja kriisin aikana. Komissio näkyy keskittyvän EU:n lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien sääntöjen höllentämistä koskeviin toimenpiteisiin ottamatta huomioon, että tällaiset toimenpiteet heijastuvat kaikkialle muualle maailmaan. Sen vuoksi on suositeltavaa toteuttaa toimintakelpoisia ja maailmanlaajuisesti sovittuja modifikaatioita. Komitea kehottaa komissiota ja lainsäädäntövallan käyttäjiä tarkastelemaan komission ehdotusta WASB:n suositusten valossa. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

| 3.1 | Covid-19-pandemian vuoksi eurooppalaisessa lentoliikenteessä menetettiin 31. joulukuuta 2020 mennessä 6,1 miljoonaa lentoa eli 1,7 miljardia matkaa edelliseen vuoteen verrattuna (9). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Viruksen leviämisen hidastamiseksi valtiot asettivat tiukkoja rajoituksia kansainväliselle lentoliikenteelle ja kansalaisten liikkuvuudelle. Lentoliikenteen harjoittajien oli vähennettävä merkittävästi kapasiteettiaan ja otettava lentokoneita pois liikenteestä. Useissa EU:n jäsenvaltioissa lentoyhtiöt joutuivat väliaikaisesti lopettamaan liikennöinnin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tilanne jatkuu muuttumattomana vuonna 2021, mikä aiheuttaa kaikille ilmailualan sidosryhmille vakavia taloudellisia selviytymispaineita. Erityisesti tämä koskee työmarkkinaosapuolia, jotka ovat perustellusti huolissaan työpaikkojen tulevaisuudesta. Vaikka rokote on kehitetty ja sitä on annettu EU:ssa 27. joulukuuta 2020 lähtien, riittävää väestön rokotusastetta infektioiden vähentämiseen tähtäävien yleisten rajoitusten ja toimenpiteiden poistamisen mahdollistamiseksi ei tulla saavuttamaan ennen vuoden 2021 loppua tai vuotta 2022 (10). Ei ole olemassa mitään merkkejä siitä, että kesäkaudella 2021 kysyntä palaisi lähellekään aiempien vuosien tasoa. Epävarmuus jatkuu ja saattaa jopa lisääntyä covid-19-taudin uusien ja entistä tarttuvampien tai tappavampien muunnosten ilmaantuessa. Toimialan ennusteiden mukaan elpyminen voi kestää ainakin vuoteen 2024 tai 2025 (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lähtö- ja saapumisaikoja koskevat säännöt ovat olennaisen tärkeitä, jotta lentoliikenteen harjoittajat voivat liikennöidä ruuhkautuneille lentoasemille ja saada käyttöönsä lentoasemien niukaksi käyneen kapasiteetin säilyttääkseen reittiverkkonsa ja asiakkailleen tarjottavat yhteydet. Lentoliikenteen harjoittajilta on vienyt vuosia kehittää verkkojaan ja hankkia tarvittavat lähtö- ja saapumisajat Euroopan sisäistä, mannertenvälistä ja syöttöliikennettä varten. Tilanteessa, jossa millään säännöksellä ei eliminoitaisi ”käytä tai menetä” -sääntöä, lentoliikenteen harjoittajien olisi jatkettava liikennöintiä voidakseen säilyttää lähtö- ja saapumisaikansa, vaikka matkustajamäärät olisivat erittäin pieniä. Tämä pahentaisi taloudellisia tappioita ja aiheuttaisi turhia ympäristöhaittoja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kaikki vuonna 2020 toteutetut toimenpiteet perustuivat siihen oletukseen, että ne auttaisivat torjumaan tehokkaasti viruksen leviämistä lyhyessä tai ainakin ennakoitavissa olevassa ajassa. Nämä odotukset eivät ole tähän mennessä toteutuneet. Itse asiassa elpymistä tästä ennennäkemättömästä kriisistä ei voida vielä luotettavasti ennustaa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lentoliikenteen kysyntä ei ole parantunut kestävällä tavalla sen jälkeen, kun EU otti käyttöön covid-19-pandemiasta johtuvan alkuperäisen poikkeussäännön maaliskuussa 2020. Vaikka liikenne kasvoi kesäkuukausina hieman (51 prosenttia vähemmän liikennettä kuin edellisenä vuonna), se hiljeni jälleen kesän 2020 jälkeen, kun pandemian toinen aalto alkoi ja jäsenvaltiot ottivat käyttöön uusia rajoitustoimenpiteitä. Eurocontrol mukautti ennustettaan merkittävästi alaspäin 14. syyskuuta 2020. Jopa tämä tarkistettu liikenneskenaario on kuitenkin osoittautumassa liian optimistiseksi. Marraskuussa liikennettä oli 62 prosenttia vähemmän ja joulukuussa 60 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna, kun Eurocontrolin ennusteet olivat –58 prosenttia ja –54 prosenttia. Eurocontrolin vastaava ennuste tammikuulle 2021 on –60 prosenttia ja helmikuulle –50 prosenttia (12). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kun otetaan huomioon viruksen jatkuva leviäminen ja valtioiden sen hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vakavuus, lentoliikenteen kysyntä on edelleen erittäin alhaisella tasolla, mikä aiheuttaa ilmailualalla edelleen merkittävää tai jopa olemassaoloa uhkaavaa taloudellista painetta. ETSK:n näkemyksen mukaan ”käytä tai menetä” -säännön lieventäminen on näin ollen perusteltua ja tarpeellista. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kiittää sidosryhmiä – lentoyhtiöitä, lentoasemia ja lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreita – siitä, että ne ovat tehneet yhteistyötä päästäkseen kompromissiratkaisuun WASB:n puitteissa. ETSK on tietoinen siitä, että lähtö- ja saapumisaikojen yleinen sääntely on niille kiistanalainen kysymys. ETSK katsoo, että WASB:n suosituksessa otetaan asianmukaisesti huomioon komission esittämät yleiset ja erityiset tavoitteet, jotka sisältyvät sen ehdotuksen liitteenä olevaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (13). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaa komission yleistä tavoitetta korjata tietyt puutteet ja haasteet, jotka liittyvät koko aikataulukauden sovellettavaan poikkeussääntöön, jotta edistetään yhteyksiä ja kilpailua ja helpotetaan asteittaista luopumista lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevasta poikkeussäännöstä. ETSK kannattaa myös komission erityistavoitteita, joiden tarkoituksena on minimoida hyvin alhaisilla käyttöasteilla toteutetuista lennoista ympäristölle aiheutuvat haitalliset vaikutukset. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ehdotuksessaan uuden 2 a kohdan lisäämisestä 10 artiklan a kohtaan komissio ehdottaa ainoastaan, että lentoliikenteen harjoittajilla on 28. maaliskuuta 2021 ja 30. lokakuuta 2021 väliseksi ajaksi jaettavien lähtö- ja saapumisaikojen sarjan osalta oikeus samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, jos ne ovat käyttäneet 40 prosenttia kyseisen sarjan lähtö- ja saapumisajoista. Tämä tarkoittaa sitä, että lentoliikenteen harjoittajien on liikennöitävä jopa taloudellisesti kannattamattomia lentoja, joiden käyttöaste on erittäin alhainen, ainakin 40 prosenttia lentosarjastaan, sen sijaan, että ne voisivat palauttaa tällaiset lähtö- ja saapumisajat ilman vaaraa niiden menettämisestä. Lentoyhtiöiden kannustaminen liikennöimään lähes tyhjillä lentokoneilla ei sovi yhteen komission ilmoittaman, ympäristöön kohdistuvien haitallisten vaikutusten minimoimista koskevan tavoitteen kanssa. Tämä seikka voitaisiin korjata, jos lentoyhtiöt voisivat palauttaa kaikki lähtö- ja saapumisaikojen sarjat, joiden kysynnän ne tietävät olevan vähäistä (esimerkiksi heikkoina lentoliikennepäivinä tai ruuhka-aikojen ulkopuolella). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Komission ehdotus ei täytä myöskään ilmoitettua tavoitetta varmistaa lentoyhtiöiden tehokas toiminta ja lentoasemakapasiteetin tehokas käyttö. Koska kokonaisten lähtö- ja saapumisaikojen sarjojen palauttaminen ei ole mahdollista, lentoyhtiöillä ei ole kannustimia palauttaa lähtö- ja saapumisaikoja hyvissä ajoin, mikä mahdollistaisi aikojen parhaan mahdollisen uudelleenjaon ja suunnittelun lentoasemille, lentoyhtiöille ja kuluttajille. Jos lentoyhtiöt voisivat palauttaa kokonaisia lähtö- ja saapumisaikojen sarjoja, ne voisivat mukauttaa toimintaansa paremmin. Ennen kaikkea se mahdollistaisi lähtö- ja saapumisaikojen uudelleenjakamisen ja tilapäisen käytön esimerkiksi rahtilentoja varten kysynnän muuttuessa. Ehdotuksessa asetuksen 10 artiklan a kohtaan lisättävällä kohdalla 7, jolla säädettäisiin lähtö- ja saapumisaikojen palauttamista koskevasta kolmen viikon määräajasta, ei voi olla vastaavaa vaikutusta (14). Sen sijaan on olemassa vaara, että alhaisempi kynnys voi yksinään johtaa aikataulujen huomattavaan hajanaisuuteen jäljellä vielä olevien harvojen asiakkaiden vahingoksi. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vaikka ETSK kannattaa komission yleisiä tavoitteita, kuten yhteyksien ja kilpailun edistämistä ja sitä, että lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevasta poikkeuksesta luopumista helpotetaan asteittain, se katsoo, että pidemmän aikavälin näkökulma on säilytettävä. Yhteyksiä ja kilpailua (erityisesti EU:n ulkopuolisten liikenteenharjoittajien kanssa) voidaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä edistää parhaiten varmistamalla, että muutoin elinkelpoiset yritykset voivat selvitä nykyisestä kriisistä menettämättä varoja, joita ne tarvitsevat liikenteen palautuessa. Sääntely ei silti saa olla liiallisen suojelevaa, jotta voidaan välttää tuudittautumista itsetyytyväisyyteen ja turvata kilpailua. Kun otetaan huomioon kysynnän epävarma kehitys kesäkaudella ja komission oma oletus 50 prosentin liikennemäärästä vuoteen 2019 verrattuna (15), ETSK katsoo, että on liian aikaista soveltaa lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaisia käyttövaatimuksia edes 40 prosentin säännön pohjalta. Jatkamalla täysimääräisen poikkeussäännön soveltamista ei kuitenkaan voitaisi torjua haasteita ja saavuttaa komission asianmukaisesti asettamia tavoitteita. ETSK katsoo, että WASB:n suositus, jossa yhdistetään kattavan poikkeussäännön lieventävät vaikutukset kynnysarvon rajoittaviin vaikutuksiin, on vankka perusta, jolta voidaan palata lähtö- ja saapumisaikoja koskevien käyttövaatimusten tavanomaiseen soveltamiseen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ehdotuksessa 10 a artiklan 4 kohdassa esitetyllä delegoidulla säädöksellä komissiolle olisi annettava valtuudet paitsi muuttaa 10 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainittuja prosenttiarvoja, myös laajentaa mahdollisuutta palauttaa lähtö- ja saapumisaikojen koko sarja kyseisen kauden alussa. Vaikka komission ehdotuksessa sallitaan täysimääräinen poikkeus lähtö- ja saapumisaikojen käytöstä (0 prosenttia), siinä ei tarjota mahdollisuutta yhdistää näitä kahta osatekijää. Vain tällä tavalla voidaan laatia aidosti joustava reagointimekanismi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Lähtö- ja saapumisaikojen koordinointi on maailmanlaajuinen kysymys. Niitä koskevan EU:n asetuksen on näin ollen oltava yhteensopiva kolmansien maiden säännösten kanssa, ja nämä edellyttävät usein vastavuoroisuutta. Täysimääräisen poikkeuksen osalta tässä ei ole ongelmaa, koska se on laajin mahdollinen keino lieventää lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevia ehtoja. WASB:n suositus saa myös todennäköisesti maailmanlaajuista kannatusta (16). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK katsoo, että häiriönsietokyvyn ja järkevän sääntelyn varmistamiseksi olisi harkittava sellaisten sääntöjen käyttöönottoa, jotka mahdollistavat lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevien säännösten lieventämisen asetuksen (ETY) N:o 95/93 nojalla, ei ainoastaan covid-19-kriisiin liittyvissä tapauksissa vaan myös sellaisissa tulevissa tapauksissa, joilla on merkittävä vaikutus ilmailualaan. Nykyinen tilanne ei ole ensimmäinen kerta, kun lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevaa asetuksen (ETY) N:o 95/93 säännöstä on ollut tarpeen muuttaa:






  — | vuonna 2002 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 894/2002 (17)) |
| --- | --- | --- |

3.15

—

vuonna 2002 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 894/2002 (17))

| — | vuonna 2003 SARS-epidemian vuoksi (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1554/2003 (18)) |
| --- | --- |

—

vuonna 2003 SARS-epidemian vuoksi (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1554/2003 (18))

| — | vuonna 2009 maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 545/2009 (19)). |
| --- | --- |

—

vuonna 2009 maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 545/2009 (19)).

Tällaisilla järjestelyillä olisi pystyttävä reagoimaan tilanteeseen nopeasti ja joustavasti ilman tarvetta lisäsääntelyyn hyödyntämällä joko täysimääräisiä poikkeuksia ja mukautettuja kynnysarvoja tai lähtö- ja saapumisaikojen varhaisten palauttamisten ja kynnysarvojen yhdistelmää, kuten WASB on ehdottanut vuoden 2021 kesäaikataulukaudelle.

| 3.16 | ETSK on edelleen halukas osallistumaan jatkokeskusteluihin siitä, miten Euroopan ilmailualan elinkelpoisuus ja kilpailukyky voidaan parhaiten palauttaa. Asiassa olisi edettävä kokonaisvaltaisesti ja käyden keskusteluja kaikkien sidosryhmien ja erityisesti covid-19-kriisistä pahasti kärsineiden työmarkkinaosapuolten kanssa. Tällaiseen kokonaisvaltaiseen toimintamalliin olisi sisällyttävä kaikkien sellaisten säädösten tai toimenpiteiden uudelleentarkastelu, joista aiheutuu ilmailualalle tarpeetonta rasitusta. |
| --- | --- |

3.16

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM/2020/818 final.

1

(2)  Worldwide Airport Slot Board: Recommendation, Airport slot alleviation measures for Northern Summer 2021, https://www.iata.org/contentassets/4820c05b19f148e2855db91f2a579369/wasb-northern-summer-21-recommendation-for-slot-use-relief.pdf

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 793/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50)

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2020/459, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 1)

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1477, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta poikkeuksellisten toimenpiteiden tilapäisen jatkamisen osalta covid-19-pandemian seurausten huomioon ottamiseksi (EUVL L 338, 15.10.2020, s. 4)

6

(7)  Worldwide Airport Slot Board: Recommendation, Airport slot alleviation measures for Northern Summer 2021, https://www.iata.org/contentassets/4820c05b19f148e2855db91f2a579369/wasb-northern-summer-21-recommendation-for-slot-use-relief.pdf

7

(8)  A4E-järjestön jäsen Ryanair ei jaa tätä kantaa ja tiedottaa omista näkemyksistään erikseen.

8

(9)  Ks. edellinen alaviite.

9

(10)  Kysymyksiä ja vastauksia: Covid-19-rokotukset EU:ssa, 21. joulukuuta 2020, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/qanda_20_2467

10

(11)  Aviation Round Table Report on the Recovery of European Aviation, marraskuu 2019, https://www.aci-europe.org/downloads/resources/Aviation%20Round%20Table%20DECLARATION%20FINAL%2016.11.2020.pdf

11

(12)  Eurocontrol, Think Paper #8: What COVID-19 did to European Aviation in 2020, and Outlook 2021, 1. tammikuuta 2021. https://www.eurocontrol.int/publication/what-covid19-did-european-aviation-2020-outlook-2021

12

(13)  SWD/2020/341 final.

13

(14)  Lisäksi tämä säännös on tehoton, koska sen noudattamatta jättämisestä ei aiheudu seuraamuksia. Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen seuraavalla aikataulukaudella riippuu siitä, saavuttavatko lentoyhtiöt kynnysarvon, riippumatta siitä, palauttavatko ne lähtö- ja saapumisajat noudattaen vähintään kolmen viikon määräaikaa vai eivät.

14

(15)  Ks. alaviite 7 – johdanto-osan kappale 11.

15

(16)  Tätä asiakirjaa laadittaessa Uusi Seelanti, Malesia ja Kanada (Vancouver) olivat jo hyväksyneet WASB:n ehdotuksen kesäaikataulukaudelle 2021. Brasilia on jatkanut olemassa olevaa, talviaikataulukautta 2020/2021 koskevaa poikkeusta. Yhdysvaltain ilmailuhallinto (FAA) on käynnistänyt kuulemisen (ainoastaan) näistä kahdesta vaihtoehdosta: nykyisen (täysimääräisen) poikkeuksen pidentämisestä ja WASB:n ehdotuksesta.

16

(17)  EYVL L 142, 31.5.2002, s. 3.

17

(18)  EUVL L 221, 4.9.2003, s. 1.

18

(19)  EUVL L 167, 29.6.2009, s. 24.

19

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/42

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma”

(COM(2020) 329)

(2021/C 123/08)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyyntö | komissio, 23.9.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.1.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 257/0/7 |

Lausuntopyyntö

komissio, 23.9.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

11.1.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

257/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK yhtyy komission arvioon, jonka mukaan EU:n jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluva Atlantin merialue on keskeinen tekijä näiden valtioiden mutta myös koko EU:n taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä. Viimeisimpien saatavilla olevien ja komission tiedonannossa esitettyjen tietojen mukaan sininen talous Atlantin valtamerellä tuotti 73,4 miljardia euroa bruttoarvonlisäystä ja antoi työtä 1,29 miljoonalle ihmiselle vuonna 2017 (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa myös, että ympäristön kestävyyteen liittyen EU:n ja YK:n tasolla tunnustetaan valtamerten ratkaisevan tärkeä rooli hiilestä irtautumisessa, hapen tuottamisessa, ravinnon tarjoamisessa ihmisille sekä ilmastonmuutoksen ja happamoitumisen torjunnassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-kriisin yhteydessä tunnustetaan sinisen talouden kasvava merkitys Euroopan elpymisen vauhdittamisessa sekä työpaikkojen suojelemisessa ja luomisessa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti Atlantin toimintasuunnitelman 2.0 laatimiseen, sillä näin edistetään osaltaan talouden elpymistä sekä työpaikkojen säilymistä ja luomista samalla kun tehostetaan rannikko- ja meriekosysteemien säilyttämistä ja edistetään ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemistä ja niihin sopeutumista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Se, että toimintasuunnitelma 2.0 nivoutuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelman periaatteisiin, korostaa sinisen talouden keskeistä roolia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää myös Atlantin aluetta koskevaa Euroopan komission lähestymistapaa hyvin myönteisenä: satamien rooli rannikkomatkailun, vesiviljelyn, laivanrakennuksen, valtamerten uusiutuvan energian ja innovoinnin kestäväpohjaisessa kehittämisessä; sinisen osaamisen kehittäminen laadukkaaseen valtamerten tuntemukseen panostamisen tuloksena; merten uusiutuvien energialähteiden rooli energiasiirtymän mahdollistajana; terveeseen valtamereen ja selviytymiskykyisiin rannikoihin panostaminen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa kuitenkin kattavampaa visiota, jonka avulla voidaan toteuttaa hankkeita, jotka mahdollistavat luonnollisen vuorovaikutuksen eri pilareita vastaavien alojen välillä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa myös painottamaan merten aluesuunnittelua ja merialueiden hallinnointia, sillä ilman asianmukaisesti hallinnoitua merialuetta tuskin kyetään varmistamaan sinisen talouden kestäväpohjaista kehittämistä sekä ympäristön että hankkeisiin tehtävien investointien kannalta. ETSK katsoo, että asianmukaisella merten aluesuunnittelulla edistetään meritalouden sekä meriluonnonvarojen hyödyntämisen kestävää kasvua parantamalla toimintojen välisten ristiriitojen hallintaa ja lisäämällä mereen liittyvien eri toimintojen välistä synergiaa. Tämä on linjassa Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2020 antaman päätöslauselman kanssa, jossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalle annetaan sininen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmassa olisi esitettävä laajat suuntaviivat transatlanttisille kumppanuuksille, sillä Atlantti ulottuu monille rannoille eikä valtamerellä ole rajoja, vaikka onkin ymmärrettävää, että sinisen talouden kehittämisen tarkoituksena on edistää hankkeita EU:n rannikkovaltioiden suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK pitää kalastukseen ja matkailuun liittyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden puuttumista kielteisenä ja suosittaa, että komissio antaa suunnitelmassa näille toimille enemmän painoarvoa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää kielteisenä myös sitä, ettei komissio ole määritellyt erityisiä toimenpiteitä ja tavoitteita saaristoalueille, sillä kyse on syrjäisimmistä alueista, joilla meritalouden painoarvo on vielä merkityksellisempi kuin muualla Atlantin alueella, ja kehottaa siksi komissiota sisällyttämään ne suunnitelmaan. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten kumppanuuksien tavoitteet ja säännöt olisi määriteltävä selkeästi. ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden välisten sääntöjen ohella on kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin ulkopuolisten maiden, Yhdistyneen kuningaskunnan, Norjan ja Islannin, kanssa solmittavien kumppanuuksien puitteisiin. Komitea katsoo, että etenkin Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota toimenpiteisiin, joilla estetään informaation häviäminen tai yhteistyön heikkeneminen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK katsoo, että Atlantin alueen meristrategian kaltaisessa strategisessa asiakirjassa olisi rahoitukseen liittyen esitettävä myös hankkeiden hyväksymistä koskevat laajat suuntaviivat pelkän rahoituslähteiden luettelemisen lisäksi. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK ehdottaa, että innovoinnin, tieteellisen tutkimuksen, ekologisen kestävyyden, sosiaalisen kehityksen edistämisen ja sijainnin asianmukaisesti hallinnoidulla merialueella tulee kuulua niihin seikkoihin, jotka otetaan huomioon rahoituspäätöksissä tarkkaan määriteltyjä indikaattoreita sisältävän mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK suosittaa painokkaasti, että toimintasuunnitelman 2.0 puitteissa toteutettaville hankkeille luodaan erillinen budjettikohta samaan tapaan kuin muillekin EU:n julkista rahoitusta saaville toimialoille, sillä muutoin vaarana on, että hankkeet sivuutetaan, kun niihin haetaan rahoitusta järjestelmistä, joissa ne eivät kuulu ohjelmien ytimeen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK katsoo, että käsillä olevassa lausunnossa esitetyt hankkeiden arviointia ja rahoitusta sekä niiden seurantaa ja valvontaa koskevat suositukset huomioon ottamalla parannetaan osaltaan Atlantin toimintasuunnitelman 2.0 täytäntöönpanon avulla saavutettavien sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien tulosten laatua ja vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK katsoo lisäksi, että komitean aiemmissa lausunnoissaan esittämät suositukset parantavat mahdollisuuksia onnistua suunnitelman toteuttamisessa erityisesti Atlantin makroalueen perustamisen ja Atlantti-foorumin elvyttämisen osalta. |
| --- | --- |

1.17

2.   Tausta ja puitteet

| 2.1 | Atlantin alueen meristrategia (2) hyväksyttiin vuonna 2011 tukemaan sinisen talouden kestävää kehitystä Atlantin rannikolla sijaitsevissa EU:n jäsenvaltioissa, ja sen käytännön toteuttamista varten Euroopan komissio esitti vuonna 2013 Atlantin aluetta koskevan toimintasuunnitelman (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK analysoi nämä välineet ja antoi kaksi lausuntoa (4) asiaankuuluvine päätelmine ja suosituksineen (muutamat niistä ovat strategisesti merkittäviä Euroopan oman taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kehityksen kannalta, mistä esimerkkinä mainittakoon Itämeren ja Tonavan alueiden kaltaisen Atlantin makroalueen mahdollinen perustaminen), jotka ovat edelleen ajankohtaisia ja merkityksellisiä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sittemmin on laadittu useita alakohtaisia strategioita, jotka ovat vaikuttaneet valmiuksiin saavuttaa Atlantin alueen meristrategian tavoitteet ja parantaneet strategian toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa: komission joulukuussa 2019 hyväksymä Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (5), vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia (6) ja Pellolta pöytään -strategia (7). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tämän kehityksen vuoksi ja covid-19-pandemian aiheuttamaan ennennäkemättömään sosioekonomiseen kriisiin vastaamiseksi Euroopan komissio katsoo aiheelliseksi päivittää alueellisen yhteistyön painopisteitä ja antaa uusi sysäys kestävälle ja työpaikkoja tarjoavalle meritaloudelle. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Samasta syystä Euroopan komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin, joilla autetaan korjaamaan sosiaalisia ja taloudellisia vahinkoja, vauhditetaan elpymistä Euroopassa sekä suojellaan ja luodaan työpaikkoja, ja se on esitellyt uuden elpymistä tukevan Next Generation EU -välineen (8). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK tähdentää, että EU:n toimien keskeisenä periaatteena on kestävyys, ja niiden tavoitteena on tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Uusissa alakohtaisissa strategioissa painotetaan sinisen talouden keskeistä merkitystä tekijänä, jonka avulla EU:n ja koko maapallon kestävää kehitystä voidaan vauhdittaa ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia hillitä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle esitellään ”uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0”, joka on ”kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma” (9) (10). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komission mukaan tarkistettu toimintasuunnitelma perustuu aiemmasta toimintasuunnitelmasta tehtyyn väliarviointiin (11) sekä kuulemisiin sidosryhmien ja Atlantin alueen jäsenvaltioiden kanssa. Arvioinnista käy ilmi, että aiemman toimintasuunnitelman pohjalta on käynnistetty yli 1 200 uutta merialan hanketta ja saatu investointeja lähes kuusi miljardia euroa, suurimmaksi osaksi EU:n talousarviosta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK panee kiinnostuneena merkille, että yksi arvioinnin päätelmistä oli ”tarve parantaa suunnitelman temaattista painotusta ja hallintorakennetta ja ottaa käyttöön seurantakehys” (12). Tämä kuului edellä mainituissa ETSK:n lausunnoissa esitettyihin suosituksiin. |
| --- | --- |

2.10

3.   Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0

| 3.1 | Euroopan komissio asettaa Atlantin toimintasuunnitelman 2.0 päätavoitteeksi suuria työllistämismahdollisuuksia Atlantin rannikkoyhteisöissä tarjoavan sinisen talouden potentiaalin kasvattamisen ja hyödyntämisen ja samalla meriekosysteemien säilyttämisen sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemisen edistämisen, mikä on linjassa kestävää kehitystä koskevien maailmanlaajuisten sitoumusten ja vuosiksi 2019–2024 asetettujen poliittisten painopisteiden – erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman – kanssa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Toimintasuunnitelmassa 2.0 on neljä aihekohtaista pilaria, ja siinä pyritään saavuttamaan seitsemän tavoitetta konkreettisilla toimilla, joihin osallistuvat kaikki Atlantin alueen sidosryhmät. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pilarissa I tähdätään Atlantin satamien tukemiseen sinisen talouden portteina ja solmukohtina. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Tässä pilarissa lähtökohtana on, että satamilla ja satamaoperaattoreilla on tärkeä rooli sinisen talouden keskeisten toimintojen kestävässä kehittämisessä: rannikkomatkailu, vesiviljely, laivanrakennus ja valtamerten uusiutuvan energian kaltaiset uudet toiminnot voivat toimia innovoinnin katalysaattoreina näissä ja muissa sinisissä toiminnoissa. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Yhteistyössä toimiessaan satamat voivat saada rahoitusta älykkäisiin infrastruktuureihin ja edistää hiilidioksidipäästöjen lähteistä eroon pääsemistä merellä. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Suunnitelmassa todetaan, että esitettyjen konkreettisten toimien avulla on saavutettava kaksi erityistä tavoitetta: ”satamat kaupankäynnin portteina Atlantilla” ja ”satamat liiketoiminnan katalysaattoreina”. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Pilarissa II painotetaan asianmukaisen, tulevaisuuden vaatimukset täyttävän sinisen osaamisen luomista ja valtamerten tuntemusta keinona houkutella nuoria lahjakkuuksia sinisen talouden pariin ja myös parantaa kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Tämän pilarin ytimessä on tarve huolehtia siitä, että tulevat sukupolvet ovat paremmin koulutettuja ja valistuneempia. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tässä tarkoituksessa toimintasuunnitelmassa 2.0 määritellään kyseisen pilarin erityistavoitteiksi ”laadukas koulutus ja elinikäinen oppiminen” sekä ”valtamerten tuntemuksen” vahvistaminen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Pilarissa III keskitytään merten uusiutuvaan energiaan, joka on keskeinen tekijä siirryttäessä ilmastoneutraaliin talouteen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Tiedonannossa todetaan, että EU:n Atlantin alue on uudenlaisten merten uusiutuvien energialähteiden kehittämisen edelläkävijä ja kokeiluympäristö ja ”[j]otta seuraava kehitysvaihe eli menestyksekkäiden prototyyppien saattaminen kaupallisesti hyödynnettävään muotoon voidaan saavuttaa, on olennaisen tärkeää säilyttää teknologinen johtoasema, pitää kiinni lahjakkuuksista ja tarjota kohtuuhintaista puhdasta energiaa ja samalla ottaa huomioon mahdolliset vaikutukset meriympäristöön sekä keinot lieventää vaikutuksia”. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Toimintasuunnitelman 2.0 mukaan on saavutettava yksi erityinen tavoite yksilöityjen konkreettisten toimien avulla: ”hiilineutraaliuden edistäminen merten uusiutuvia energialähteitä hyödyntämällä”. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Pilarissa IV keskitytään terveeseen valtamereen ja selviytymiskykyisiin rannikkoihin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Atlantin rannikko EU:ssa on haavoittuva, koska ihmisten toiminta alueella on intensiivistä. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Tilannetta pahentavat myös voimakkaiden myrskyjen, tulvien, eroosion ja kiihtyvään tahtiin jatkuvan merenpinnan kohoamisen kielteiset vaikutukset, joilla on taipumus kärjistyä ilmastonmuutoksen seurauksena, mikä lisää äärimmäisiä sääilmiöitä. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Melu ja erityisesti muoveista johtuva meriympäristön pilaantuminen ovat saavuttaneet erittäin korkean tason, mikä vahingoittaa luontopääomaa ja taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Toimintasuunnitelmassa pidetään tarpeellisina toimenpiteitä ilmastoriskien hallitsemiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi sekä kiertotalouden, saasteettomuuden, energiatehokkuuden ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen tukemista kehityksen ja työllisyyden ohjaavina periaatteina. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Tämän lähestymistavan edistämiseksi toimintasuunnitelmassa 2.0 asetetaan kyseessä olevan pilarin erityistavoitteiksi ”selviytymiskykyisempien rannikkojen” luominen ja ”meriympäristön pilaantumisen torjunta”. |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.7 | Toimintasuunnitelman hallinnointia varten otetaan käyttöön koordinointia, täytäntöönpanoa ja raportointia sekä rahastojen ja rahoituksen hyödyntämistä koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Koordinoinnin tasoja on kaksi: poliittinen koordinointi, josta vastaavat Atlantin alueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden meriasioista vastaavat ministerit, ja toiminnan koordinointi, josta huolehtii Atlantti-strategian komitea, jonka työskentelyyn voivat osallistua rannikkoalueiden edustajat tai muut toimijat. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Täytäntöönpanoa ja raportointia varten vahvistetaan säännöt menettelyjen selkeyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.2.1 | Komission asiakirjassa vahvistetaan joukko toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa sekä seuranta- ja raportointimekanismia koskevia ennakkoedellytyksiä sekä julkisia toimijoita että yksityisiä osapuolia varten, ja tässä yhteydessä korostetaan EU:n ja toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden jaettua vastuuta. |
| --- | --- |

3.7.2.1

| 3.7.2.2 | Seuranta- ja arviointimekanismin avulla pyritään seuraamaan ja arvioimaan, missä määrin toimintasuunnitelman tavoitteet on saavutettu. Tämän pohjalta toimintasuunnitelmaan tehdään muutoksia tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.7.2.2

| 3.7.3 | Rahastojen ja rahoituksen hyödyntämisen osalta esitetään eräitä huomioita, jotka on aiheellista tuoda esiin. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.3.1 | Toimintasuunnitelmassa painotetaan, ettei EU:n talousarviosta ole osoitettu varoja Atlantin toimintasuunnitelmaan, vaan se on riippuvainen pääasiassa sellaisista rahastoista ja rahoitusvälineistä, joista on saatavilla varoja jäsenvaltio- ja EU-tasolla. |
| --- | --- |

3.7.3.1

| 3.7.3.2 | Toimintasuunnitelmassa luetellaan rahastot, ohjelmat ja mekanismit, joita EU:n jäsenvaltiot ja rannikkoalueet voivat hyödyntää. |
| --- | --- |

3.7.3.2

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta esittää Atlantin aluetta koskeva päivitetty toimintasuunnitelma, johon sisällytetään erilaiset äskettäin hyväksytyt eurooppalaiset alakohtaiset strategiat. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että komissio on sisällyttänyt tarkistettuun suunnitelmaan huomiot ja suositukset, jotka ETSK on esittänyt Atlantin alueen meristrategiasta ja edellisestä toimintasuunnitelmasta antamissaan lausunnoissa erityisesti temaattisen kohdentamisen, hallintorakenteen ja seurantakehyksen osalta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelman 2.0 entistä jäsennellympään lähestymistapaan, joka perustuu – väliarvioinnin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvien kuulemisten tuloksena – temaattiseen kohdentamiseen toteutettavien toimien kartoittamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK korostaa, että temaattiset aihealueet ovat linjassa EU:n kestävyystavoitteiden kanssa sinisen talouden toimintojen kehittämisen, ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomisen ja valtamerten tuntemuksen, hiilestä irtautumisen edistämisen ja puhtaaseen energiaan siirtymisen sekä luonnonpääoman ja rannikoiden ekosysteemien ennallistamisen ja suojelun osalta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suosittaa, että sinisen osaamisen luomiseksi otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla parannetaan ammatillisen kokemuksen hyödyntämistä merenkulkualan ammattien opetusohjelmia määriteltäessä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää kuitenkin kielteisenä kalastukseen ja matkailuun liittyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden puuttumista, sillä kyse on kahdesta sinisen talouden toiminnosta, joilla on suurin vaikutus bruttoarvonlisäykseen ja työpaikkojen luomiseen sekä meriekosysteemiin Atlantin alueeseen suoraan kuuluvilla alueilla, ja suosittaa, että komissio antaa suunnitelmassa näille toiminnoille enemmän painoarvoa tämän epäkohdan korjaamiseksi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK pahoittelee myös sitä, ettei komissio ole määritellyt erityisiä toimenpiteitä ja tavoitteita saaristoalueille, sillä kyse on syrjäisimmistä alueista, joilla meritalouden painoarvo on vielä merkityksellisempi kuin muualla Atlantin alueella, ja kehottaa siksi komissiota sisällyttämään ne suunnitelmaan. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK korostaa, että laatu ja avoimuus paranevat sen myötä, kun otetaan käyttöön seurantakehys, jonka avulla suunnitelmaan tulevaisuudessa tehtäviä muutoksia voidaan mukauttaa suunnitelman todellisen täytäntöönpanon ja tavoitteiden saavuttamisasteen perusteella. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK pitää valitettavana, ettei komissio ole ottanut huomioon ETSK:n aiemmissa lausunnoissaan esittämiä suosituksia Atlantin makroalueen kehittämisestä nykyisten Tonavan ja Itämeren makroalueiden tapaan eikä Atlantti-foorumin säilyttämisestä. |
| --- | --- |

4.9

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK pitää tarpeellisena arvioida, missä määrin toimintasuunnitelma 2.0 on meriasioita koskevan eurooppalaisen strategian – EU:n yhdennetyn meripolitiikan (13) – mukainen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Yhdennetty meripolitiikka on poliittinen kehys, jolla pyritään edistämään kaikkien mereen liittyvien toimintojen ja rannikkoalueiden kestäväpohjaista kehittämistä parantamalla valtameriin, meriin, saariin, rannikkoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin sekä merielinkeinoihin liittyvien politiikkojen koordinointia ja kehittämällä monialaisia välineitä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Yhdennetyn meripolitiikan tärkeimmät tavoitteet ja toiminta-alat ovat seuraavat: merten ja valtamerten kestävän käytön tehostaminen; meripolitiikan osaamis- ja innovaatioperustan luominen; elämänlaadun parantaminen rannikkoalueilla; EU:n johtavan aseman vahvistaminen kansainvälisissä meriasioissa tehostamalla yhteistyötä kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin alalla sekä Euroopan laajuisesti Euroopan naapuruuspolitiikan avulla; EU:n merialan näkyvyyden lisääminen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Yhdennetty meripolitiikka kattaa seuraavat yhtenäiset toiminta-alat: sininen kasvu (14), merialan tieto ja meriosaaminen (15), merten aluesuunnittelu ja yhdennetty merivalvonta. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK suosittaa, että alalla tuotettu tieto, data ja osaaminen olisivat organisaatioiden, tiede- ja koulutusalan toimijoiden sekä mereen liittyvien hankkeiden saatavilla vapaasti ja maksutta, vaikkakin tarvittaessa luottamuksellisuutta koskevin ehdoin tai tietyin varauksin. Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että parannetaan koordinointia eri valvontaelinten välillä Atlantin alueella tehokkaiden, helposti saatavilla olevien ja yhteentoimivien tietokantojen luomiseksi. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK katsoo, että Atlantin alueen meristrategian kaltaisen strategisen asiakirjan tavoitteiden ja niiden saavuttamista koskevien ehdotusten on oltava selkeitä ja ytimekkäitä. ETSK suosittaakin, että asiakirjassa käsiteltäisiin yksityiskohtaisemmin kysymyksiä, jotka ovat tällaisen strategisen asiakirjan kannalta ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että toimintasuunnitelmassa 2.0 painotetaan suuresti sinistä taloutta ja osaamista ja niiden arvoa. On kuitenkin suositeltavaa ottaa asianmukaisesti huomioon merten aluesuunnittelun ja merialueiden hallinnoinnin sekä kansainvälisten kumppanuuksien merkitys. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Merten aluesuunnittelun ja merialueiden hallinnoinnin alalla valtameriin kohdistuva ihmisen toiminnan kasvava vaikutus sekä nopeasti lisääntyvä kysyntä ja kilpailu merialueista eri käyttötarkoituksiin – esimerkiksi kalastustoiminta, uusiutuvaa energiaa tuottavat laitteistot avomerellä ja ekosysteemien suojelu – ovat tuoneet esiin sen, että valtamerten yhdennetylle hallinnoinnille ja merten aluesuunnittelun puitteiden (16) määrittelylle on kiireellinen tarve. |
| --- | --- |

5.8

| 5.8.1 | ETSK katsoo, että asianmukaisella merten aluesuunnittelulla edistetään meritalouden sekä meriluonnonvarojen hyödyntämisen kestävää kasvua parantamalla ristiriitojen hallintaa ja lisäämällä mereen liittyvien eri toimintojen välistä synergiaa. Tämä on linjassa Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2020 antaman päätöslauselman kanssa, jossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalle annetaan sininen ulottuvuus. |
| --- | --- |

5.8.1

| 5.8.2 | Merten aluesuunnittelun yhteisen eurooppalaisen kehyksen luomisesta on monia etuja: se auttaa vähentämään eri alojen välisiä ristiriitoja ja luo synergioita eri toimintojen välille, se kannustaa investointeihin tarjoamalla ennustettavuutta, avoimuutta ja selkeitä sääntöjä, se lisää rajatylittävää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä energiantuotantoverkkojen ja -alustojen, merireittien, öljyputkistojen, merenalaisten kaapeleiden ja muiden toimintojen kehittämiseksi mutta myös yhtenäisten suojelualueverkostojen kehittämiseksi sekä suojelee ympäristöä vaikutusten varhaisen havaitsemisen ja alueiden moninaisten käyttömahdollisuuksien ansiosta. |
| --- | --- |

5.8.2

| 5.8.3 | Se, että edistetään merten aluesuunnitelmien laatimista ja merten aluesuunnittelun hyödyntämistä (suunnitelmien laatimiselle asetettua vuoden 2021 määräaikaa noudattaen) sekä aluesuunnittelun koordinointia eri jäsenvaltioiden välillä, hyödyttää Atlantin alueen meristrategian ja yhdennetyn meripolitiikan kaikkia – ekologista, sosiaalista ja taloudellista kestävyyttä koskevia – tavoitteita. |
| --- | --- |

5.8.3

| 5.8.4 | ETSK katsoo näin ollen, että Atlantin alueen meristrategian toimintasuunnitelmaan 2.0 on sisällytettävä tämä näkökohta, sillä muutoin tuskin kyetään varmistamaan sinisen talouden kestävää kehittämistä ympäristön ja yhteiskunnan tai hankkeisiin tehtävien investointien kannalta. |
| --- | --- |

5.8.4

| 5.8.5 | ETSK suosittaa, että toimintasuunnitelmassa 2.0 painotetaan entistä vahvemmin merten aluesuunnittelun merkitystä sinisen talouden kehittämisessä erityisesti ensimmäisen, toisen ja neljännen pilarin kohdalla. |
| --- | --- |

5.8.5

| 5.8.6 | ETSK suosittaa myös, että suunniteltu seuranta ja arviointi toteutetaan merten aluesuunnittelun yhteydessä asiaankuuluvien indikaattoreiden mukaisesti asettamalla rahoituksen saamisen edellytykseksi se, että hankkeet sijaitsevat asianmukaisesti hallinnoidulla merialueella. |
| --- | --- |

5.8.6

| 5.9 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten kumppanuuksien tavoitteet ja säännöt olisi määriteltävä selkeästi. |
| --- | --- |

5.9

| 5.9.1 | Atlantti ulottuu monille rannoille eikä valtamerellä ole rajoja, joten ETSK katsoo, että toimintasuunnitelman 2.0 neljän pilarin yhteydessä on tarkasteltava sekä sosiaalisia, ekologisia ja taloudellisia kumppanuuksia että kumppanuuksia innovoinnin ja tieteellisen tutkimuksen alalla |
| --- | --- |

5.9.1

| 5.9.2 | ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden välisten sääntöjen ohella on kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin ulkopuolisten maiden, Yhdistyneen kuningaskunnan, Norjan ja Islannin, kanssa solmittavien kumppanuuksien puitteisiin. Komitea katsoo, että etenkin Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota toimenpiteisiin, joilla estetään informaation häviäminen tai yhteistyön heikkeneminen. |
| --- | --- |

5.9.2

| 5.9.3 | ETSK suosittaa, että Atlantin alueen meristrategian toimintasuunnitelmassa määritellään laajat suuntaviivat transatlanttisille kumppanuuksille kumppanuuksien luomiseksi sekä Amerikan Atlantin puoleisten rannikkovaltioiden että Afrikan maiden kanssa, vaikka onkin ymmärrettävää, että sinisen talouden kehittämisessä tarkoituksena on edistää hankkeita EU:n rannikkovaltioiden suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla (17). |
| --- | --- |

5.9.3

| 5.10 | Lisäksi rahastojen ja rahoituksen hyödyntämisen osalta ETSK suosittaa, että toimintasuunnitelmassa 2.0 määritellään selkeästi ja yksiselitteisesti rahoituslähteet, rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt sekä se, miten hankkeiden tuloksellisuutta voidaan seurata ja arvioida. |
| --- | --- |

5.10

| 5.10.1 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että kuten Euroopan komission tiedonannossa todetaan, toimintasuunnitelmassa yksilöityjen toimien onnistunut toteuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioista rahoitettavien julkisten investointien ja yksityisten varojen yhdistämistä. |
| --- | --- |

5.10.1

| 5.10.2 | Tätä varten esitetään luettelo rahastoista ja ohjelmista, joita jäsenvaltiot ja niiden rannikkoalueet voivat hyödyntää. ETSK suosittaa, että luettelo olisi tyhjentävä ja sisältäisi myös muita rahoitusmekanismeja, kuten ETA-avustusten mekanismin (18), joka on erityisen hyödyllinen tulevissa kumppanuuksissa eurooppalaisten kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

5.10.2

| 5.10.3 | ETSK katsoo, että Atlantin alueen meristrategian kaltaisessa strategisessa asiakirjassa olisi pelkän rahoituslähteiden luettelemisen lisäksi esitettävä suuntaviivat hankkeiden hyväksymistä koskeville päätöksille. |
| --- | --- |

5.10.3

| 5.10.4 | ETSK suosittaa, että laaditaan seuranta- ja arviointimalli, joka sisältää tarkoin määritellyt indikaattorit, joita ovat muun muassa innovointi, tieteellinen tutkimus, ekologinen kestävyys, sosiaalisen kehityksen edistäminen ja sijainti hallinnoidulla merialueella, ja jota käytetään rahoituspäätösten viitekehyksenä. |
| --- | --- |

5.10.4

| 5.10.5 | ETSK suosittaa painokkaasti, että luodaan erillinen budjettikohta samaan tapaan kuin muille unionin merialueille ja muille EU:n julkista rahoitusta saaville toimialoille. Atlantin toimintasuunnitelman toteuttaminen ei itse asiassa ole yhdenkään luettelossa mainitun rahaston tai ohjelman päätavoite, mikä heikentää sen täytäntöönpanon mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.10.5

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Tilastojen viivästyminen vaikeuttaa jäsenvaltioiden todellisuuteen mukautettujen EU:n toimintapolitiikkojen määrittelyä ja hankaloittaa niiden seurantaa. ETSK:n mielestä on suositeltavaa panostaa tähän voimakkaasti.

1

(2)  COM(2011) 782 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=CELEX:52011DC0782.

2

(3)  COM(2013) 279 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=CELEX:52013DC0279.

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Meristrategian laadinta Atlantin valtameren alueelle”(EUVL C 229, 31.7.2012, s. 24) ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma” (EUVL C 341, 21.11.2013, s. 77).

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2020) 380 final.

6

(7)  COM(2020) 381 final.

7

(8)  COM(2020) 456 final.

8

(9)  COM(2020) 329 final.

9

(10)  SWD(2020) 140 final.

10

(11)  SWD(2018) 49 final, https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2018-49_en.pdf.

11

(12)  Ks. edellinen alaviite.

12

(13)  COM(2007) 575.

13

(14)  COM(2012) 494 final, COM(2014) 254 final, COM(2008) 768 final, COM(2013) 229 final, COM(2014) 8 final, COM(2014) 86 final, strateginen etenemissuunnitelma Building Ocean Energy for Europe.

14

(15)  Meriosaaminen 2020 -strategian etenemissuunnitelma (SWD(2014) 149 final).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/89/EU (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135).

16

(17)  Esimerkkinä hyvästä käytännöstä on kestävää valtameritaloutta käsittelevä korkean tason paneeli, johon kuuluu 14 maata, joista kaksi on eurooppalaisia: Portugali ja Norja.

17

(18)  ETA-avustukset – ETA:n ja Norjan avustukset perustuvat Islannin, Liechtensteinin ja Norjan osallistumiseen sisämarkkinoihin ETA-sopimuksen kattamilla aloilla.

18

---

LIITE I

ATLANTIN ALUE (1)

Image 1

ATLANTIN ALUE – Syrjäisimmät alueet

Image 2

---

(1)  Asiakokonaisuus ECO/306 – CESE 1298/2012.

---

LIITE II

ALUEELLINEN ASUKASKOHTAINEN BKT (NUTS 2 -ALUEITTAIN)

Ostovoimastandardi (OVS), EU-28

| ALUE | 2009 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| PORTUGALI | | |
| Pohjois-Portugali | 63,6 | 65 |
| Algarve | 84,6 | 83 |
| Keski-Portugali | 66,5 | 67 |
| Lissabon | 112,4 | 100 |
| Alentejo | 72,2 | 72 |
| Azorien autonominen alue | 75,2 | 68 |
| Madeiran autonominen alue | 104,9 | 73 |
| ESPANJA | | |
| Kanariansaaret | 87,3 | 75 |
| Andalusia | 79,1 | 68 |
| Galicia | 92,7 | 82 |
| Asturias | 95,8 | 82 |
| Kantabria | 100,0 | 83 |
| Baskimaa | 134,4 | 121 |
| RANSKA | | |
| Akvitania | 96,3 | 91 |
| Poitou-Charentes | 86,4 | 83 |
| Pays-de-la-Loire | 96,4 | 94 |
| Bretagne | 90,5 | 88 |
| Ala-Normandia | 84,1 | 81 |
| Ylä-Normandia | 93,0 | 88 |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | | |
| Cornwall ja Scillynsaaret | 71,9 | 68 |
| Devon | 86,5 | 77 |
| Hampshire ja Wightsaari | 110,3 | 104 |
| Dorset ja Somerset | 93,5 | 81 |
| Itä-Wales | 99,3 | 94 |
| Länsi-Wales ja The Valleys | 68,4 | 66 |
| Gloucestershire, Wiltshire ja Bristolin/Bathin alue | 114,1 | 106 |
| Merseyside | 79,2 | 79 |
| Lancashire | 83,4 | 84 |
| Cheshire | 113,1 | 128 |
| Cumbria | 87,6 | 89 |
| Lounais-Skotlanti | 99,9 | |
| Ylämaa ja saaret | 84,4 | 93 |
| Pohjois-Irlanti | 83,0 | 81 |
| IRLANTI | | |
| Border, Midland ja Western | 88,6 | |
| Southern ja Eastern | 142,0 | |

ALUE

2009

2017

PORTUGALI

Pohjois-Portugali

63,6

65

Algarve

84,6

83

Keski-Portugali

66,5

67

Lissabon

112,4

100

Alentejo

72,2

72

Azorien autonominen alue

75,2

68

Madeiran autonominen alue

104,9

73

ESPANJA

Kanariansaaret

87,3

75

Andalusia

79,1

68

Galicia

92,7

82

Asturias

95,8

82

Kantabria

100,0

83

Baskimaa

134,4

121

RANSKA

Akvitania

96,3

91

Poitou-Charentes

86,4

83

Pays-de-la-Loire

96,4

94

Bretagne

90,5

88

Ala-Normandia

84,1

81

Ylä-Normandia

93,0

88

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Cornwall ja Scillynsaaret

71,9

68

Devon

86,5

77

Hampshire ja Wightsaari

110,3

104

Dorset ja Somerset

93,5

81

Itä-Wales

99,3

94

Länsi-Wales ja The Valleys

68,4

66

Gloucestershire, Wiltshire ja Bristolin/Bathin alue

114,1

106

Merseyside

79,2

79

Lancashire

83,4

84

Cheshire

113,1

128

Cumbria

87,6

89

Lounais-Skotlanti

99,9

Ylämaa ja saaret

84,4

93

Pohjois-Irlanti

83,0

81

IRLANTI

Border, Midland ja Western

88,6

Southern ja Eastern

142,0

Lähde: Eurostat. Asukaskohtainen BKT 2009, 2017.

---

LIITE III

TOIMINTASUUNNITELMA 2.0 – AIHEKOHTAISET PILARIT (1)

Image 3

---

(1)  COM(2020) 329 final.

---

LIITE IV

TOIMINTASUUNNITELMA 2.0 – TAVOITTEET JA TOIMET

PILARI I: SATAMAT SINISEN TALOUDEN PORTTEINA JA SOLMUKOHTINA

Pilariin sisältyy kaksi erityistavoitetta ja joukko toimia:

Tavoite 1: Satamat kaupankäynnin portteina Atlantilla

Toimet

| — | Kehitetään Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) merten moottoriteitä Atlantilla |
| --- | --- |

—

Kehitetään Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) merten moottoriteitä Atlantilla

| — | Luodaan vihreiden satamien verkosto vuoteen 2025 mennessä |
| --- | --- |

—

Luodaan vihreiden satamien verkosto vuoteen 2025 mennessä

| — | Tuetaan lähimerenkulkuverkostoa Atlantin alueella Irlannin yhteyksien parantamiseksi |
| --- | --- |

—

Tuetaan lähimerenkulkuverkostoa Atlantin alueella Irlannin yhteyksien parantamiseksi

| — | Käynnistetään nesteytettyä maakaasua koskeva Atlantin alueen strategia |
| --- | --- |

—

Käynnistetään nesteytettyä maakaasua koskeva Atlantin alueen strategia

| — | Kehitetään eko-kannustinjärjestelmiä satamainfrastruktuurin parantamiseksi |
| --- | --- |

—

Kehitetään eko-kannustinjärjestelmiä satamainfrastruktuurin parantamiseksi

| — | Kehitetään yhteiset jätehuolto- ja jätteenkäsittelysuunnitelmat Atlantin satamia varten |
| --- | --- |

—

Kehitetään yhteiset jätehuolto- ja jätteenkäsittelysuunnitelmat Atlantin satamia varten

Tavoite 2: Satamat liiketoiminnan katalysaattoreina

Toimet

| — | Kehitetään sinistä taloutta vauhdittava järjestelmä Atlantin satamia varten avuksi innovatiivisten yritysten laajentumiseen |
| --- | --- |

—

Kehitetään sinistä taloutta vauhdittava järjestelmä Atlantin satamia varten avuksi innovatiivisten yritysten laajentumiseen

| — | Jaetaan hyviä käytäntöjä, vaihdetaan ajatuksia ja puututaan ongelmiin yhdessä |
| --- | --- |

—

Jaetaan hyviä käytäntöjä, vaihdetaan ajatuksia ja puututaan ongelmiin yhdessä

| — | Laajennetaan tietojenkeruuta myös muuhun kuin perinteisiin (logistiikka)tietoihin |
| --- | --- |

—

Laajennetaan tietojenkeruuta myös muuhun kuin perinteisiin (logistiikka)tietoihin

| — | Lisätään satamien talouspotentiaalia koskevaa tiedottamista ja parannetaan tietojen saatavuutta |
| --- | --- |

—

Lisätään satamien talouspotentiaalia koskevaa tiedottamista ja parannetaan tietojen saatavuutta

PILARI II: TULEVAISUUDEN SININEN OSAAMINEN JA VALTAMERTEN TUNTEMUS

Pilariin sisältyy kaksi erityistavoitetta ja joukko toimia:

Tavoite 3: Laadukas koulutus ja elinikäinen oppiminen

Toimet

| — | Määritetään sinisen osaamisen puutteet EU:n Atlantin alueella |
| --- | --- |

—

Määritetään sinisen osaamisen puutteet EU:n Atlantin alueella

| — | Yhdenmukaistetaan sinisiä työuria koskeva tiedonkeruu |
| --- | --- |

—

Yhdenmukaistetaan sinisiä työuria koskeva tiedonkeruu

| — | Luodaan liiketoimintatiedon hallintajärjestelmä ja edistetään yhteyskeskuksia yritysten ja koulutuksen tarjoajien välisen yhteistyön parantamiseksi |
| --- | --- |

—

Luodaan liiketoimintatiedon hallintajärjestelmä ja edistetään yhteyskeskuksia yritysten ja koulutuksen tarjoajien välisen yhteistyön parantamiseksi

| — | Tunnistetaan vertaisoppimisen avulla innoitusta antavia hyviä käytäntöjä työnantajien ja työnhakijoiden kohtaamista varten |
| --- | --- |

—

Tunnistetaan vertaisoppimisen avulla innoitusta antavia hyviä käytäntöjä työnantajien ja työnhakijoiden kohtaamista varten

| — | Hyödynnetään olemassa olevia työmahdollisuuksista tiedottavia foorumeita ja niiden potentiaalia merialan työpaikkoihin liittyen |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään olemassa olevia työmahdollisuuksista tiedottavia foorumeita ja niiden potentiaalia merialan työpaikkoihin liittyen

Tavoite 4: Valtamerten tuntemus

Toimet

| — | Käynnistetään Atlantin valtameren tuntemusta koskevan opetusohjelman kokeiluhanke |
| --- | --- |

—

Käynnistetään Atlantin valtameren tuntemusta koskevan opetusohjelman kokeiluhanke

| — | Perustetaan 25 Atlantin alueen sinistä koulua vuoteen 2025 mennessä |
| --- | --- |

—

Perustetaan 25 Atlantin alueen sinistä koulua vuoteen 2025 mennessä

| — | Liitetään valtamerten tuntemusta koskeva osio (tiedon levittäminen) asiaankuuluviin hankkeisiin |
| --- | --- |

—

Liitetään valtamerten tuntemusta koskeva osio (tiedon levittäminen) asiaankuuluviin hankkeisiin

| — | Hyödynnetään Atlantin valtameren alueen nuorisofoorumia |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään Atlantin valtameren alueen nuorisofoorumia

| — | Kannustetaan kansalaisia valtamereen liittyvään toimintaan EU:n Atlantin alueella |
| --- | --- |

—

Kannustetaan kansalaisia valtamereen liittyvään toimintaan EU:n Atlantin alueella

| — | Otetaan kansalaiset mukaan Euroopan meripäivän, kansainvälisen valtameripäivän ja tulevan EU4Ocean-foorumin puitteissa järjestettävään toimintaan |
| --- | --- |

—

Otetaan kansalaiset mukaan Euroopan meripäivän, kansainvälisen valtameripäivän ja tulevan EU4Ocean-foorumin puitteissa järjestettävään toimintaan

PILARI III: MERTEN UUSIUTUVAT ENERGIALÄHTEET

Pilariin sisältyy yksi erityistavoite ja joukko toimia:

Tavoite 5: Hiilineutraaliuden edistäminen merten uusiutuvia energialähteitä hyödyntämällä

Toimet

| — | Asetetaan täsmälliset tavoitteet merten uusiutuvien energialähteiden käyttöönotolle Atlantin alueella ottaen huomioon niiden ympäristövaikutukset |
| --- | --- |

—

Asetetaan täsmälliset tavoitteet merten uusiutuvien energialähteiden käyttöönotolle Atlantin alueella ottaen huomioon niiden ympäristövaikutukset

| — | Määritetään parhaat paikat merten uusiutuvan energian tuotantolaitoksille (myös merituulivoimaloille) ja lähisatamille Atlantin alueella ottaen huomioon mahdolliset vaikutukset meriympäristöön |
| --- | --- |

—

Määritetään parhaat paikat merten uusiutuvan energian tuotantolaitoksille (myös merituulivoimaloille) ja lähisatamille Atlantin alueella ottaen huomioon mahdolliset vaikutukset meriympäristöön

| — | Toteutetaan kannustinjärjestelmiä innovatiivisten uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian laitosten käyttöönottoa varten |
| --- | --- |

—

Toteutetaan kannustinjärjestelmiä innovatiivisten uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian laitosten käyttöönottoa varten

| — | Kootaan yhteen erilaisia merten uusiutuviin energialähteisiin liittyviä aloitteita koko EU:n Atlantin alueelta Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) perusajatuksen mukaisesti ja sen tavoitteita edistäen |
| --- | --- |

—

Kootaan yhteen erilaisia merten uusiutuviin energialähteisiin liittyviä aloitteita koko EU:n Atlantin alueelta Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) perusajatuksen mukaisesti ja sen tavoitteita edistäen

| — | Parannetaan yleistä tietoisuutta merten uusiutuvista energialähteistä Atlantin alueella käyttäen asianmukaisia viestintävälineitä |
| --- | --- |

—

Parannetaan yleistä tietoisuutta merten uusiutuvista energialähteistä Atlantin alueella käyttäen asianmukaisia viestintävälineitä

| — | Tehostetaan valtamerienergiaa käsittelevän eurooppalaisen yhteisön yhteistyötä |
| --- | --- |

—

Tehostetaan valtamerienergiaa käsittelevän eurooppalaisen yhteisön yhteistyötä

| — | Laaditaan erityiset valtamerienergiaa koskevat puitteet Atlantilla sijaitseville EU:n saarille |
| --- | --- |

—

Laaditaan erityiset valtamerienergiaa koskevat puitteet Atlantilla sijaitseville EU:n saarille

PILARI IV: TERVE VALTAMERI JA SELVIYTYMISKYKYISET RANNIKOT

Pilariin sisältyy kaksi erityistavoitetta ja joukko toimia:

Tavoite 6: Selviytymiskykyisemmät rannikot

Toimet

| — | Esitellään kattava varoitus- ja havainnointijärjestelmä ilmastonmuutoksen vuoksi lisääntyvien myrskyjen ja tulvien varalta |
| --- | --- |

—

Esitellään kattava varoitus- ja havainnointijärjestelmä ilmastonmuutoksen vuoksi lisääntyvien myrskyjen ja tulvien varalta

| — | Luodaan yhteisvaikutuksia EU:n nykyisten infrastruktuurien välillä rannikkoalueiden tarkkailua ja suojelua sekä varoituksia ja seurantaa varten ja vauhditetaan paikallisten meriobservatorioiden kehittämistä |
| --- | --- |

—

Luodaan yhteisvaikutuksia EU:n nykyisten infrastruktuurien välillä rannikkoalueiden tarkkailua ja suojelua sekä varoituksia ja seurantaa varten ja vauhditetaan paikallisten meriobservatorioiden kehittämistä

| — | Kehitetään testitiloja ja kokeilualueita rannikkoalueiden suojelumenetelmien testaamista ja luontopohjaisten ratkaisujen edistämistä varten |
| --- | --- |

—

Kehitetään testitiloja ja kokeilualueita rannikkoalueiden suojelumenetelmien testaamista ja luontopohjaisten ratkaisujen edistämistä varten

| — | Edistetään kestäviä käytäntöjä rannikko- ja merimatkailussa |
| --- | --- |

—

Edistetään kestäviä käytäntöjä rannikko- ja merimatkailussa

| — | Kootaan luettelo ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevista kansallisista ja alueellisista rannikkoalueiden strategioista ja toimenpiteistä, jotka liittyvät riskinarviointi- ja riskinhallintasuunnitelmiin, ja jaetaan parhaita käytäntöjä |
| --- | --- |

—

Kootaan luettelo ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevista kansallisista ja alueellisista rannikkoalueiden strategioista ja toimenpiteistä, jotka liittyvät riskinarviointi- ja riskinhallintasuunnitelmiin, ja jaetaan parhaita käytäntöjä

| — | Laaditaan Atlantin rannikkoyhteisöille suunnattuja tiedotuskampanjoita |
| --- | --- |

—

Laaditaan Atlantin rannikkoyhteisöille suunnattuja tiedotuskampanjoita

| — | Valistetaan nuorisoa ja rannikkoyhteisöjä rantaviivan muuttumisesta ja tavoista sopeutua merenpinnan nousuun |
| --- | --- |

—

Valistetaan nuorisoa ja rannikkoyhteisöjä rantaviivan muuttumisesta ja tavoista sopeutua merenpinnan nousuun

| — | Jaetaan parhaita käytäntöjä merten aluesuunnittelun soveltamisesta rannikkoalueiden sopeutumiseen ja selviytymiskykyyn ja sovellettaviin ympäristöarviointeihin (ympäristövaikutusten arviointi (1), strateginen ympäristöarviointi (2), asiaankuuluvat arvioinnit (3)) |
| --- | --- |

—

Jaetaan parhaita käytäntöjä merten aluesuunnittelun soveltamisesta rannikkoalueiden sopeutumiseen ja selviytymiskykyyn ja sovellettaviin ympäristöarviointeihin (ympäristövaikutusten arviointi (1), strateginen ympäristöarviointi (2), asiaankuuluvat arvioinnit (3))

| — | Kartoitetaan rannikoiden kosteikkoja niiden suojelemiseksi ja jotta voidaan seurata niiden toimintaa hiilinieluina |
| --- | --- |

—

Kartoitetaan rannikoiden kosteikkoja niiden suojelemiseksi ja jotta voidaan seurata niiden toimintaa hiilinieluina

Tavoite 7: Meriympäristön pilaantumisen torjunta

Toimet

| — | Kehitetään ”roskattomia” rannikkoyhteisöjä koskeva kokeiluhanke |
| --- | --- |

—

Kehitetään ”roskattomia” rannikkoyhteisöjä koskeva kokeiluhanke

| — | Hyödynnetään käytettävissä olevia välineitä meren roskaantumisen sekä tahattoman ja tahallisen pilaamisen merkittävimpien lähteiden, reittien ja kriittisimpien alueiden tunnistamiseksi |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään käytettävissä olevia välineitä meren roskaantumisen sekä tahattoman ja tahallisen pilaamisen merkittävimpien lähteiden, reittien ja kriittisimpien alueiden tunnistamiseksi

| — | Edistetään kiertotalouteen perustuvaa liiketoimintaa, kehitetään kannustimia ja ympäristösertifiointijärjestelmiä |
| --- | --- |

—

Edistetään kiertotalouteen perustuvaa liiketoimintaa, kehitetään kannustimia ja ympäristösertifiointijärjestelmiä

| — | Käynnistetään yhteisiä toimia, joilla lisätään yleistä tietoisuutta ongelmasta, kuten rantapäiviä, jotka kokoavat yhteisöjä yhteen puhdistamaan rantoja |
| --- | --- |

—

Käynnistetään yhteisiä toimia, joilla lisätään yleistä tietoisuutta ongelmasta, kuten rantapäiviä, jotka kokoavat yhteisöjä yhteen puhdistamaan rantoja

| — | Edistetään roskien kalastamista koskevia aloitteita, joilla kannustetaan kaikkia kalastajia tuomaan tavanomaisten kalastustoimien yhteydessä pyydyksiin tarttuneet jätteet maihin |
| --- | --- |

—

Edistetään roskien kalastamista koskevia aloitteita, joilla kannustetaan kaikkia kalastajia tuomaan tavanomaisten kalastustoimien yhteydessä pyydyksiin tarttuneet jätteet maihin

| — | Sitoudutaan OSPAR-yleissopimuksen puitteissa toteuttamaan meren roskaantumista koskevan alueellisen toimintasuunnitelman mukaista yhteistoimintaa |
| --- | --- |

—

Sitoudutaan OSPAR-yleissopimuksen puitteissa toteuttamaan meren roskaantumista koskevan alueellisen toimintasuunnitelman mukaista yhteistoimintaa

| — | Edistetään EU:n jäsenvaltioilta meristrategiapuitedirektiivissä vaadittua meren roskaantumisen ja vedenalaisen melun torjuntaa koskevien toimien koordinoitua ja tehokasta toteuttamista |
| --- | --- |

—

Edistetään EU:n jäsenvaltioilta meristrategiapuitedirektiivissä vaadittua meren roskaantumisen ja vedenalaisen melun torjuntaa koskevien toimien koordinoitua ja tehokasta toteuttamista

| — | Tuetaan unionin pelastuspalvelumekanismin sekä Bonnin ja Lissabonin sopimusten puitteissa toteutettavaa työtä, jonka tavoitteena on tehokkaasti ehkäistä tahallista ja tahatonta pilaamista sekä varautua ja reagoida siihen |
| --- | --- |

—

Tuetaan unionin pelastuspalvelumekanismin sekä Bonnin ja Lissabonin sopimusten puitteissa toteutettavaa työtä, jonka tavoitteena on tehokkaasti ehkäistä tahallista ja tahatonta pilaamista sekä varautua ja reagoida siihen

| — | Edistetään yhteistyötä toimialojen välillä koordinoitujen toimien toteuttamiseksi merellä ja rannikolla |
| --- | --- |

—

Edistetään yhteistyötä toimialojen välillä koordinoitujen toimien toteuttamiseksi merellä ja rannikolla

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/52/EU (EUVL L 124, 25.4.2014, s. 1).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

(3)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 97/62/EY (EYVL L 305, 8.11.1997, s. 42), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1), neuvoston direktiivillä 2006/105/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 368) ja neuvoston direktiivillä 2013/17/EU (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 193).

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/59 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/59

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”

(COM(2020) 562 final)

(2021/C 123/09)

| Esittelijä: | Arnold PUECH D’ALISSAC (FR–I) |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Jan DIRX (NL–III) |

Esittelijä:

Arnold PUECH D’ALISSAC (FR–I)

Toinen esittelijä:

Jan DIRX (NL–III)

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.1.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/6/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

11.1.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/6/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti komission tiedonantoon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”. Komission päätös nostaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva tavoite 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä on suurelta osin komitean aiemmin aiheesta ”Eurooppalainen ilmastolaki” antaman lausunnon mukainen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Nollapäästötavoitteeseen tähtääminen välitavoitteiden kautta on mahdollista vain, jos varmistetaan järjestelmän luotettavuus, mukaan luettuna päästöjen ja hiilidioksidin sitomisen tarkka laskenta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää erittäin tärkeänä, että kansalaiset ja työmarkkinaosapuolet tietävät, miten päästötavoitteet kyetään saavuttamaan ja mitä tämä merkitsee heidän työssään ja elämässään. Tämä on olennaista kaikkien toteutettavien toimien tukemisen kannalta. Olisikin ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta voidaan varmistaa, että riskit ja mahdollisuudet jakautuvat tasapuolisesti varmuuden ja vakauden takaamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että covid-19-kriisin jälkeiset elpymiseen tarkoitetut menot on yhdistettävä kunnianhimoisiin ilmastotoimiin, jottei haaskata rahaa ja luoda arvottomia omaisuuseriä ja siten myöhempiä lisäresurssitarpeita. On varmistettava, että näitä investointeja todella käytetään sellaisen kestävällä pohjalla olevan ilmastopolitiikan hengessä, jossa kansalaiset asetetaan keskeiseen asemaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komissio aikoo esittää tarvittavat yksityiskohtaiset lainsäädäntöehdotukset kesäkuuhun 2021 mennessä. ETSK kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä olemaan ylittämättä tätä määräaikaa ja saattamaan lainsäädäntäprosessin päätökseen joulukuuhun 2021 mennessä, koska muuten aikataulu vuoteen 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on liian tiukka. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että komissio asettaa etusijalle uusiutuviin polttoaineisiin siirtymistä koskevan EU-lainsäädännön ajantasaistamisen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että Next Generation EU -elpymisvälineeseen sisältyvät maatalouden uudet ilmastotavoitteet olisi otettava huomioon luokitusjärjestelmää koskevan asetuksen delegoidussa säädöksessä, jotta pystytään varmistamaan skaalautuva siirtyminen. Nyt ehdotetussa muodossa delegoitu säädös antaisi siirtymää varten välineet vain kapea-alaiselle tuotannolle. Ainoastaan kokonaisvaltaisella siirtymisellä ilmastoystävälliseen maatalouteen voidaan varmistaa elintarvikealan kestäväpohjaisuus tulevaisuudessa. Elintarvikeketjun on lisättävä kestäviä investointeja ja tuettava siirtymän vauhdittamista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa laatimaan erillisen EU:n biotalousohjelman, jolla helpotetaan investointeja ja luodaan yhteisö- ja maatilaperusteisia toimitusketjuja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa vaikutustenarvioinnissa esitettyä päätelmää, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen 55 prosentin vähennystavoitteen saavuttaminen vuoteen 2030 mennessä paitsi parantaisi selkeästi EU:n mahdollisuuksia saavuttaa ilmastoneutraalius myös tekisi EU:n yrityksistä ja teollisuudesta edelläkävijöitä koko maailmassa. Tässä yhteydessä EU:n tulee varmistaa, että sen kauppapolitiikka ja -sopimukset ovat sen ilmastotavoitteiden mukaisia. Komitea suosittaa myös, että komissio kiinnittää erityistä huomiota pienituloisille kolmansien maiden kansalaisille mahdollisesti aiheutuviin seurauksiin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on komission tapaan vahvasti sen kannalla, että kansalaiset ovat ”ilmastonmuutoksen torjunnassa ratkaisevan tärkeitä kumppaneita”, koska se katsoo, että ”yhteiskunnan kaikkien osien” aktiivinen osallistuminen on välttämätön edellytys ilmastopolitiikan onnistumiselle EU:ssa. Sen vuoksi komitea toistaa myös ehdotuksensa eurooppalaisen ilmastosopimuksen sidosryhmäfoorumin perustamisesta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa lisäksi jäsenvaltioita edistämään yhteisten kriteerien ja indikaattorien käyttöönottoa Euroopan tasolla ensimmäisenä askeleena kohti energiaköyhyyden mittaamisen parantamista komission 14. lokakuuta 2020 energiaköyhyydestä antaman suosituksen [C(2020) 9600 final] mukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo oikeutetusti, että talouden siirtymän ohella on investoitava monien ammattiryhmien uudelleen- ja täydennyskoulutukseen sekä jatkuvaan koulutukseen. Lisäksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että uudet työllistymismahdollisuudet johtavat yhä useampiin työpaikkoihin, joista maksetaan asianmukaista palkkaa ja joissa on hyvät työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti komission tiedonantoon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”. Komission päätös nostaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva tavoite 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä on suurelta osin komitean aiemmin aiheesta ”Eurooppalainen ilmastolaki” antaman lausunnon (1) mukainen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toisin kuin se, mitä komissio ehdottaa nyt ensimmäistä kertaa vuoteen 2030 asetetun vähennystavoitteen osalta, ETSK:n lausunnossaan esittämä 55 prosentin vähennystavoite ei ollut nettotavoite. Tämä tarkoittaa sitä, että komission tavoite on komitean suosituksiin nähden jäljessä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK katsoo, että koska komissio soveltaa eurooppalaisessa ilmastolaissa vuoteen 2050 asetettua nollanettopäästötavoitetta, hiilinielut olisi lopulta otettava kaikilta osin huomioon. Tämän saavuttamiseksi on loogista tavoitella nollanettopäästöjä välitavoitteiden kautta. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos varmistetaan järjestelmän luotettavuus, mukaan luettuna päästöjen ja hiilidioksidin sitomisen tarkka laskenta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komitea tukee komission päätelmää, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan EU:n tavoitteen nostaminen 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä on välttämätöntä. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen voi parantaa elinoloja ja terveyttä, luoda työpaikkoja ja pienentää energiakuluja edellyttäen, että voidaan tehdä ja tehdään tarvittavat yksityiset ja julkiset investoinnit oikeaan, kestäväpohjaisempaan suuntaan. Asettaessaan ilmastotavoitteensa korkeammalle EU osoittaa myös globaalia vastuuta. Komitea katsoo, että on kuitenkin tärkeää ja tarpeellista selvittää nopeasti, miten uusi tavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2030 mennessä eli suhteellisen lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komitea toteaa myös, että nykyisen ja uuden vuoteen 2030 asetetun tavoitteen saavuttamisen sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset unionin kansalaisiin ja yrityksiin yksilötasolla eivät ole lainkaan selviä. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että kansalaiset ja työmarkkinaosapuolet tietävät, miten nämä tavoitteet pystytään saavuttamaan ja mitä tämä merkitsee heidän työssään ja elämässään. Se on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea kaikkia toteutettavia toimenpiteitä, koska ne vaikuttavat unionin kansalaisiin eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja eri alueilla. Olisikin ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta voidaan varmistaa, että tähän prosessiin liittyvät riskit ja mahdollisuudet jakautuvat tasapuolisesti varmuuden ja vakauden takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komitea suosittaa, että komissio kiinnittää erityistä huomiota pienituloisille kolmansien maiden kansalaisille mahdollisesti aiheutuviin seurauksiin. EU:n olisi pyrittävä lieventämään mahdollisia kielteisiä seurauksia. EU:n olisi tuettava kehitysmaiden etenemistä kohti ilmastoneutraaliutta pitäen mielessä, että niillä on Pariisin sopimuksen nojalla oikeus lisätä kohtuudella kasvihuonekaasupäästöjä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nykyisen pandemian varjolla ei pidä luopua ilmastonmuutoksen torjunnasta. Kuten myös komissio toteaa, pikemminkin ”Euroopan ennennäkemätön reagointi covid-19-viruksesta johtuviin talouden ongelmiin tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden vauhdittaa siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen”. Jotta toimintapolitiikkoja voitaisiin tässä tilanteessa kehittää mahdollisimman tehokkaasti, komitea kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisesti, miten markkinavakausvarantomekanismi (EU:n päästökauppajärjestelmä) ja taakanjako toimivat nykyistä kasvihuonekaasupäästöjen vähenemistä ajatellen, jotta voitaisiin jossain määrin vähentää käyttämättömiä lakisääteisiä päästömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Jos nyt pyritään tekemään kaikin voimin työtä vuoteen 2030 asetetun vahvistetun vähennystavoitteen hyväksi, tulevien sukupolvien on helpompi saavuttaa tosiasiallisesti vuoteen 2050 asetettu ilmastoneutraaliustavoite. Mitä vähemmän EU näet toteuttaa toimia seuraavina kymmenenä vuotena, sitä jyrkempi ja haastavampi päästövähennyspolusta tulee vuoden 2030 jälkeen. Komitea odottaakin kiinnostuneena 55 prosentin vähennystavoitteen saavuttamista vuoteen 2030 mennessä koskevia ehdotuksia, jotka komissio esittää viimeistään kesäkuussa 2021. Komitea suosittaa lähestymistapaa, jossa hyödynnetään erilaisia välineitä, toisin sanoen lainsäädännön lisäksi myös rahoitusvälineitä, kuten vertailuarvoasetusta ja luokitusjärjestelmäasetusta. On tärkeää arvioida näiden uusien toimintamallien vaikutuksia huolellisesti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ”[e]lpymiseen tarkoitetut menot on yhdistettävä kunnianhimoisiin ilmastotoimiin, jottei haaskata rahaa ja luoda arvottomia omaisuuseriä ja siten myöhempiä lisäresurssitarpeita”. On varmistettava, että näitä investointeja todella käytetään sellaisen kestävän ilmastopolitiikan hengessä, jossa kansalaiset asetetaan keskeiseen asemaan. Komitea on tarkastellut asiaa yksityiskohtaisesti jo covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä käsittelevässä päätöslauselmassaan (2). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Komission mukaan yksi energiasiirtymän eduista on se, että riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista vähenee (s. 7). Komitea haluaa kuitenkin tarkastella mainittua kansainvälisen kaupan näkökohtaa mahdollisimman kattavasti. Kansainvälisten kauppasopimusten ja arvoketjujen on täytettävä ekologisen ja kestävän kehityksen vaatimukset, ja niihin on sisällyttävä yrityksiä sitovia due diligence -velvoitteita tai kuten Eurooppa-neuvosto totesi joulukuun kokouksessaan, ”EU varmistaa, että sen kauppapolitiikka ja -sopimukset ovat sen ilmastotavoitteiden mukaisia”. Komitea katsoo, että tätä seikkaa on tutkittava perusteellisesti. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Vaikutusten arvioinnin yhteydessä on tärkeää tunnustaa, että covid-19-kriisillä on ennennäkemättömiä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia, jotka puolestaan vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi toteutettavien toimenpiteiden tehokkuuteen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK korostaa, että on ensiarvoisen tärkeää, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen nostaminen yhdistetään asianmukaisesti rahoitettuun oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon EU-tasolla ja toimenpiteisiin, joilla tuetaan kansalaisten, työntekijöiden ja yritysten sopeutumista tuleviin muutoksiin. ETSK epäilee, riittääkö 7,5 miljardia euroa monivuotisesta rahoituskehyksestä ja 10 miljardia euroa Next Generation EU -elpymisrahastosta tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

2.12

3.   Lainsäädäntö

| 3.1 | Komissio aikoo esittää tarvittavat yksityiskohtaiset lainsäädäntöehdotukset kesäkuuhun 2021 mennessä. ETSK kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä olemaan ylittämättä tätä määräaikaa ja saattamaan lainsäädäntäprosessin päätökseen joulukuuhun 2021 mennessä, koska muuten aikataulu vuoteen 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on liian tiukka. Asetuksiin voidaan tehdä suhteellisen yksinkertaisia muutoksia, kuten EU:n päästökauppajärjestelmän lineaarisen kertoimen nostaminen ja jäsenvaltiokohtaisen päästöoikeuden prosentuaalinen vähennys taakanjakoasetuksessa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet huomioon ottaen ETSK suosittaa, että komissio asettaa etusijalle uusiutuviin polttoaineisiin siirtymistä koskevan EU-lainsäädännön ajantasaistamisen. Fossiilisten polttoaineiden suorien tai välillisten tukien menoja, esimerkiksi verovapautuksia ja -vähennyksiä, olisi hyödynnettävä kestävyysperiaatteiden mukaisten energialähteiden kehittämisen nopeuttamiseksi. Tai Pariisin sopimuksen 2 artiklan mukaisesti sovittaa ”rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon”. Komitea katsoo kuitenkin, että tällaisia toimenpiteitä ei pidä toteuttaa ruoantuotannon kustannuksella, kuten myös Pariisin sopimuksessa todetaan (2 artiklan 1 kohdan b alakohta). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komitea kannattaa komission aikomusta sisällyttää kaikki fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvat päästöt EU:n päästökauppajärjestelmään edellyttäen, että järjestelmän luotettavuutta ei vaaranneta (tarkkailu, raportointi, todentaminen). On kuitenkin tarpeen pohtia, minkä verran päästöoikeuksien määrää on vähennettävä (päästökaton alentaminen), koska vasta silloin EU:n päästökauppajärjestelmä on tehokas. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että lähtökohtana on vahingon välttäminen (s. 4). Komissio on esittänyt tätä lähestymistapaa myös kahdeksatta yleistä unionin ympäristöalan toimintaohjelmaa koskevassa ehdotuksessaan (COM(2020) 652 final) todeten, että ”kaikissa EU:n aloitteissa pidetään kiinni vihreästä valasta eli vahingon välttämisen periaatteesta”. Valan merkitys liittyy siihen, että ”lujitetaan politiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon sovellettavaa yhdennettyä lähestymistapaa, erityisesti sisällyttämällä kestävyysnäkökohdat kaikkiin asiaankuuluviin aloitteisiin ja hankkeisiin kansallisella ja EU:n tasolla”. Komitea kannattaa valtavirtaistamisen ja integroimisen merkityksen tähdentämistä ilmastotavoitteiden nostamiseksi korkeammalle vuoteen 2030 mennessä, mutta pohtii, millaisiin toimiin komissio haluaa ryhtyä tämän toteuttamiseksi. Komitea aprikoi myös, miksi tätä lähestymistapaa kutsutaan ”periaatteeksi” (vaikka muissa komission asiakirjoissa sitä kutsutaan valaksi) ja miten tämä mahdollinen ”periaate” liittyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 11 artiklaan ja kyseisen sopimuksen 191 artiklaan kirjattuihin periaatteisiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea kannattaa komission aikomusta ottaa hiilivuodon välttämiseksi käyttöön yhtenä välineenä hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi – yhdessä vähähiilisten tuotteiden markkinoiden luomisen, kustannuskilpailukykyisten hiilineutraalien energialähteiden ja rahoitusohjelmien kanssa – tilanteessa, jossa EU:n kumppanimaat eivät ole kohottaneet ilmastotavoitteitaan EU:ta vastaavaan tapaan. On tärkeää kiinnittää huomiota mekanismin tehokkuuteen ja vahvuuteen sekä vaikutuksiin, joita sen soveltamisesta aiheutuu kehitysmaille. Jos nämä toimenpiteet hidastavat joidenkin maiden talouskehitystä, teknologian siirron kaltaiset korvaavat toimenpiteet ovat toivottavia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komitea kehottaa komissiota toimittamaan ajantasaiset tiedot EU:n nykyisen ilmasto- ja energialainsäädännön noudattamisesta ja siitä, mitä rikkomusmenettelyjä on käynnistetty sen suhteen. Komitea kehottaa komissiota myös antamaan verkkosivuillaan selkeää tietoa siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä ja energiatehokkuusdirektiiviä. Komitea pohtii myös, voisiko komissio Euroopan ympäristökeskuksen avulla laatia vuosittain kattavan raportin nykyisen ilmasto- ja energialainsäädännön (kaikkien säädösten) tehokkuudesta ja mainita myös vaatimusten noudattamatta jättämiseen liittyvät tapaukset. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vaikutustenarvioinnissa olisi tutkittava mahdollisuuksia lisätä kasvihuonekaasujen nieluja maatalousmaassa, metsissä ja biomateriaaleissa. Euroopan parlamentin olisi laadittava kantansa hiilidioksidin hyvitysjärjestelmistä, jotta voidaan kasvattaa hiilen poistamisen mittasuhteita. Mahdollisuus luoda uusia liiketoimintamalleja markkinapohjaisten, hiiltä sitovaa viljelyä tukevien toimenpiteiden ja yksityisesti rahoitettujen hiilidioksidin hyvitysjärjestelmien avulla antaa tilaisuuden lisätä tuottavuutta kestävällä tavalla ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden ja maan hedelmällisyyden tavoitteiden mukaisesti. Lisäksi komitea katsoo, että nielu- ja päästöhyvitysten omistajuuden olisi kuuluttava niille toimijoille, jotka ovat tehneet tarvittavat investoinnit, ja nämä voivat olla sekä yksityisiä että julkisia toimijoita. |
| --- | --- |

3.7

4.   Maatalous

| 4.1 | Ilmastonmuutokseen sopeutumista olisi vahvistettava, ja EU:n olisi kehitettävä ja toteutettava sopeutumisstrategioita. Metsä- ja maatalouden sekä elintarvikejärjestelmien haavoittuvuus ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille on otettava huomioon sopeutumistoimissa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, Pellolta pöytään -strategiassa ja eurooppalaisessa ilmastolaissa keskitytään ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä, kuten Euroopan parlamentti, komissio ja neuvosto ovat vahvistaneet. Tämä edellyttää kuitenkin, että monivuotisessa rahoituskehyksessä, YMP:n talousarviossa ja Next Generation EU -elpymisrahastossa varataan siihen riittävästi varoja. Muutoin maataloustuottajien ei voida odottaa tekevän sitä, mikä on tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jos varoja ei aseteta saataville, vähähiilisille tuotteille on luotava arvoa hiilimarkkinoilla. Maataloustuottajilla on osansa ratkaisun löytämisessä, ja he pyytävät tarvittaessa lisärahoitusta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vallitseva covid-19-kriisi on osoittanut, että elintarviketurvaa ei voida EU:ssa pitää itsestäänselvyytenä ja että elintarviketuotantoon on kiinnitettävä erityistä huomiota vuoden 2030 ilmastotavoitteissa. Edellä mainitussa covid-19-kriisin jälkeistä aikaa käsittelevässä päätöslauselmassaan komitea toteaa, että on ”lisättävä elintarvikejärjestelmämme häiriönsietokykyä ja kestävyyttä niin, että monipuolistetaan viljelymalleja, edistetään elintarvikkeiden paikallista jakelua ja lyhyempiä toimitusketjuja sekä parannetaan pienviljelijöiden, vähävaikutteisen kalastuksen harjoittajien ja vesiviljelyalan tuottajien markkinoille pääsyä”. Samalla kestävyysajattelun mukaiset elintarvikeketjut ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan parantaa yleisesti maailman kasvavan väestön elintarviketurvaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että Next Generation EU -elpymisvälineeseen sisältyvät maatalouden uudet ilmastotavoitteet olisi otettava huomioon luokitusjärjestelmää koskevan asetuksen delegoidussa säädöksessä, jotta pystytään varmistamaan skaalautuva siirtyminen. Nyt ehdotetussa muodossa delegoitu säädös antaisi siirtymää varten välineet vain kapea-alaiselle tuotannolle. Ainoastaan kokonaisvaltaisella siirtymisellä ilmastoystävälliseen maatalouteen kyetään varmistamaan elintarvikealan kestäväpohjaisuus tulevaisuudessa. Elintarvikealan on lisättävä kestäviä investointeja ja tuettava siirtymän vauhdittamista. Ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää toteuttaa yksinkertaisia, kustannustehokkaita ja helposti toteutettavia toimenpiteitä, kuten biokaasulaitokset, vesihuolto ja päästöhyvitykset (pensasaidat, hiilen sitominen maaperään). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kannattaa hiilidioksidin hyvitysjärjestelmille EU:n puitteita, joita voidaan käyttää ohjaamaan ilmastotavoitteiden saavuttamista, kuten parlamentin mietinnössä ilmastolaista esitetään. Hiilellä on myös oltava hinta biotaloudessa. Lisäksi olisi tuettava tutkimusta ja innovointia, jotta löydettäisiin mahdollisimman paljon teknisiä ja kestäväpohjaisia ratkaisuja maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja hiilen sitomisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Metaanin nykyinen laskentatapa ei vastaa viimeisintä tieteellistä tietoa. On olennaisen tärkeää hyödyntää uusimpia tieteellisiä menetelmiä arvioitaessa elintarvikkeiden ilmastovaikutuksia. Pyrittäessä hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä päästöjen vähentämisessä on otettava huomioon metaanin ilmastovaikutus lyhytikäisenä kasvihuonekaasuna, jonka päästöjen nettomäärän ei tarvitse olla nollassa ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi tai ylimääräisen lämmittävän vaikutuksen välttämiseksi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskeva asianmukainen tutkimus- ja investointirahoitus on asetettava etusijalle. On kannustettava ja edistettävä investoimista innovatiivisiin käytäntöihin ja kustannustehokkaisiin kestäviin tuotantoteknologioihin ja -menetelmiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja säilytettävä mahdollisuudet parantaa EU:n karjantuotantopotentiaalia väestön tasapainoisen ruokavalion varmistamiseksi. Tulevaisuudessa tarvitaan entistä enemmän vesihuoltoa ja viljelymaan kastelua. Olisi kannustettava tekemään uusia investointeja tehokkaampiin järjestelmiin ja ehkäistävä veden saastumista. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Uudet teknologiat ja innovaatiot on otettava huomioon pyrittäessä ilmastotavoitteiden saavuttamiseen. EU:n elintarvikeketju on jo nyt maailmanlaajuisesti ilmaston kannalta kilpailukykyinen. Sopeuttamalla alaa ilmastonmuutokseen ja parantamalla sen kykyä kestää muutoksen kielteisiä vaikutuksia varmistetaan, että EU:n elintarviketuotannon hiilijalanjälki pienenee edelleen. Esimerkiksi uusien karjan- ja kasvinjalostustekniikoiden käyttöönotto (NBT jne.), siirtyminen tuotannossa eläinproteiineista kasviproteiineihin, älykkäät ja digitaaliset viljelytekniikat ja innovointi ovat tässä suhteessa keskeisiä tekijöitä EU:n elintarvikejärjestelmän sopeutumiskyvyn kannalta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kehottaa laatimaan erillisen EU:n biotalousohjelman, jolla helpotetaan investointeja ja luodaan yhteisö- ja maatilaperusteisia toimitusketjuja. Uusiutuvien energiamuotojen yhteisvaikutusten edistäminen biokaasun tuotannon ja lannankäsittelyn avulla on ensiarvoisen tärkeää hajautetun uusiutuvista energialähteistä tapahtuvan tuotannon kannalta, sillä se tukee myös maaseudun elinkeinoja. |
| --- | --- |

4.9

5.   Teollisuus, materiaalit, energia ja liikenne

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti vaikutustenarvioinnissa esitettyyn päätelmään, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen 55 prosentin vähennystavoitteen saavuttaminen vuoteen 2030 mennessä paitsi parantaisi selkeästi EU:n mahdollisuuksia saavuttaa ilmastoneutraalius myös tekisi EU:n yrityksistä ja teollisuudesta edelläkävijöitä koko maailmassa. Tähän sisältyy kestäväpohjainen teräs, jonka tuotannossa käytetään hiilen sijasta vetyä silloin, kun vety on tuotettu käyttämällä kestäväpohjaisesti tuotettua sähköä. Ensimmäinen koelaitos on juuri avattu Ruotsissa tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Aiemmissa lausunnoissaan, esimerkiksi hiljattain annetussa lausunnossa ”Euroopan laajuinen superverkko ja paikalliset energiasaarekkeet”, ETSK on korostanut sitä, miten tärkeää on tunnustaa, että energiakäänne ei ole pelkästään teknologinen kysymys vaan mitä suurimmassa määrin myös yhteiskunnallinen ja poliittinen haaste. Poliittisten päättäjien lupaama yritysten, työntekijöiden, ammattijärjestöjen ja kuluttajien osallisuus energiakäänteessä on taattava, ja ETSK vaatii sitä painokkaasti. Kuitenkin myös tässä yhteydessä komissio ja jäsenvaltiot jättävät avoimeksi enemmän kysymyksiä kuin mihin ne vastaavat. Lisäksi nykyiset energiapoliittiset aloitteet pikemminkin estävät kansalaisten laajan osallistumisen kuin kannustavat siihen. Euroopan energiasiirtymä edellyttää kuitenkin ennen kaikkea investointivarmuutta sekä julkiselle että yksityiselle sektorille, ja se voidaan saavuttaa vain, jos tehdään selkeitä periaatepäätöksiä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komitea tukee komission tiedonannossa ”EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia” esittämää aikomusta: sähköjärjestelmän integrointi lämmitys- ja liikennejärjestelmään on olennaisen tärkeää, jotta pystyään saavuttamaan ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite, toimitusvarmuutta koskeva tavoite, mukaan lukien energian tuonnin vähentäminen, sekä eurooppalaisten kuluttajien ja Euroopan talouden kannalta kohtuullisia hintoja koskeva tavoite. On selvää, että tulevina vuosina tarvitaan riittäviä julkisia ja yksityisiä rahoitusvaroja välttämättömien investointien tekemiseksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Talous- ja sosiaalipoliittisten vaikutusten osalta ETSK toistaa kantansa, jonka mukaan hajautetut energiajärjestelmät voivat antaa merkittävän sysäyksen aluekehitykselle ja tuoda alueille uusia, laadukkaita ja ammattitaitoa vaativia työpaikkoja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Komitea on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että rakennusalalla, jonka osuus on nykyisin EU:ssa 40 prosenttia energian loppukulutuksesta ja 36 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä, on hyvät mahdollisuudet merkittäviin päästövähennyksiin kustannustehokkaasti. Tätä näkökohtaa käsitellään yksityiskohtaisemmin komitean lausunnossa aiheesta ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua”. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission kantaan (s. 17), jonka mukaan meri- ja lentoliikenne kuuluvat niiden kaikki talouden alat kattavien toimien piiriin, jotka ovat välttämättömiä Pariisin sopimuksen kannalta. Nämä globaalit liikennemuodot ovat yhdessä tiettyjen teollisuuden päästöjen kanssa tällä hetkellä kauimpana kustannustehokkaiden uusien, muiden kuin fossiilisten polttoaineiden maailmasta, vaikka parhaillaan on käynnissä lupaavia kokeita. Meri- ja lentoliikennettä on myös vaikea säännellä kansallisella tai edes EU:n laajuisella lainsäädännöllä, ja suuri osa niiden päästöistä on EU:n alueen ulkopuolella. Koska EU:n kansainväliset meri- ja lentoliikenteen päästöt ovat kasvaneet vuodesta 1990 yli 50 prosenttia, komitea kannattaa komission pyrkimystä löytää rakentavia keinoja sisällyttää meri- ja lentoliikenne EU:n ilmastopolitiikkaan. Lentoliikenne EU:n jäsenvaltioissa ja niiden välillä kuuluu jo EU:n päästökauppajärjestelmään, ja komissio arvioi parhaillaan, voitaisiinko myös meriliikenne sisällyttää järjestelmään samalla tavalla. Komitea kannattaa komission tavoitetta toimia EU:n alueen ulkopuolisten päästöjen osalta aloitteellisesti YK:n järjestöissä, kuten Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) ja Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO), jotta voitaisiin saada aikaan tehokkaita ja sitovia maailmanlaajuisia päästövähennysjärjestelmiä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Komitean kannattaa komission äskettäin julkaisemaa, kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevaa kattavaa strategiaa, sillä liikenneala on muista jäljessä päästöjen vähentämisessä. Vaikka ajoneuvot ovat entistä tehokkaampia ja käyttöön on otettu vähäpäästöisiä polttoaineita ja moottoreita, tieliikenteen päästöt ovat kasvaneet yli neljänneksen vuodesta 1990 pääosin liikenteen kysynnän lisääntymisen johdosta. Strategiaan sisältyy laaja valikoima toimia, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan vauhdittaa siirtymistä kohti kestävää liikkuvuutta ilman riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Kansalaisten sitoutuminen on tärkeää älykkään siirtymän toteuttamiseksi, sillä autot ovat aina olleet ja ovat edelleen tärkeä vapauden symboli. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Jotta voidaan ottaa huomioon kaikki hiilinielut, bioenergian ja biomateriaalien osalta on tunnustettava kaikilta osin biogeenisten lähteiden ansiosta maa- ja metsätaloudessa saavutetut kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset. Fossiilisten polttoaineiden ja materiaalien korvaaminen voi tuottaa yli sadan prosentin päästövähennykset riippuen fossiilisen hiilidioksidin ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen substituutiovaikutuksista. |
| --- | --- |

5.8

6.   Kansalaisten ja kuluttajien osallistuminen

| 6.1 | ETSK on komission tapaan vahvasti sen kannalla, että kansalaiset ovat ”ilmastonmuutoksen torjunnassa ratkaisevan tärkeitä kumppaneita ja voivat tukea sitä aktivoitumalla poliittisesti ja tekemällä oikeita kuluttajavalintoja”, koska komitea katsoo, että ”yhteiskunnan kaikkien osien” aktiivinen osallistuminen on välttämätön edellytys ilmastopolitiikan onnistumiselle EU:ssa, kun otetaan huomioon, että juuri kansalaisyhteiskunnan toimijat (yritykset, työntekijät, kuluttajat, kansalaiset ja näiden organisaatiot) toteuttavat ilmastotavoitteet käytännössä. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK suhtautuukin myönteisesti siihen, että Euroopan komissio käynnisti 29. lokakuuta julkisen kuulemismenettelyn, jossa se keräsi näkemyksiä toimintapolitiikkojen tarkistamistarpeista kohottaakseen vuoteen 2030 asetettuja päästövähennystavoitetta. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Tästä syystä komitea toistaa myös ilmastosopimusta käsittelevän lausuntonsa mukaisesti ehdotuksensa eurooppalaisen ilmastosopimuksen sidosryhmäfoorumin perustamisesta yhteiskunnan kaikkien osien aktiivisen osallistumisen järjestämiseksi ja helpottamiseksi (3). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | ETSK katsoo, että pienituloisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. He suhtautuvat usein varauksellisesti energiasiirtymään, koska he pelkäävät sen tekevän elämästä entistä kalliimpaa. Tästä syystä on olennaista, että komissio toteaa seuraavaa: ”Jotta voidaan välttää kielteiset vaikutukset haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille, on tärkeää toteuttaa sosiaalipoliittisia ja energiatehokkuustoimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä voidaan kunnostaa näihin ryhmiin kuuluvien asuntoja ja pitää lämmitys- ja sähkölaskut aisoissa”. Asiaa käsitellään yksityiskohtaisemmin komitean lausunnossa aiheesta ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (4). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK kehottaa lisäksi ottamaan Euroopan tasolla käyttöön yhteiset määrittelykriteerit ja indikaattorit ensimmäisenä askeleena kohti energiaköyhyyden mittaamisen parantamista komission 14. lokakuuta 2020 energiaköyhyydestä antaman suosituksen [C(2020) 9600 final] (5) mukaisesti. Jotta tämä määritelmä voitaisiin mukauttaa erilaisiin maakohtaisiin olosuhteisiin, jäsenvaltioiden on kehitettävä enemmän tilastollisia välineitä, jotka voidaan kohdentaa tehokkaasti muita heikommassa asemassa oleviin kotitalouksiin. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että uusiutuvien energialähteiden myötä hajauttamisaste kasvaa, mikä luo monenlaisia mahdollisuuksia: kuluttajat voivat osallistua energiantuotantoon, tuottajakuluttajat tuottaa, käyttää ja jakaa energiaa itse ja paikallis- ja etenkin maaseutuyhteisöt houkutella paikallisia investointeja uusiutuviin energialähteisiin. Uusiutuvista energialähteistä kehitettävän sähkön tuotanto luo myös uusia työpaikkoja paikallisella tasolla. Komitea haluaa kuitenkin tähdentää, että on kiinnitettävä huomiota kansalaisten oikeutettuihin huoliin, jotka liittyvät esimerkiksi maiseman vahingoittumiseen tai haittaavat heidän mahdollisuuksiaan nauttia elämästä. Aktiivinen osallistuminen ja suora hyöty rakennettavien uusiutuvaa energiaa tuottavien laitosten taloudellisesta tuloksesta ja/tai energiatuotannosta voivat lieventää näitä huolia. Lisäksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että uudet työllistymismahdollisuudet johtavat yhä useampiin työpaikkoihin, joista maksetaan asianmukaista palkkaa ja joissa on hyvät työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Komissio katsoo perustellusti, että talouden siirtymän ohella on investoitava monien ammattiryhmien uudelleen- ja täydennyskoulutukseen sekä jatkuvaan koulutukseen. ETSK korostaa, että olisi myös toivottavaa, että nuoret uskaltaisivat jälleen valita ammatin maatalouden parista, koska maataloustuottajien ikääntyminen on pitkäaikainen uhka kestäväpohjaiselle elintarvikehuollolle. Asianmukaiset edellytykset ja taloudelliset resurssit ovat tarpeen sekä Euroopan unionin että jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

6.7

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 143.

1

(2)  EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1.

2

(3)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 67.

3

(4)  COM(2020) 662 final.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32020H1563

5

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/66 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta”

(COM(2020) 642 final – 2020/0289 (COD))

(2021/C 123/10)

| Esittelijä: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Isabel CAÑO AGUILAR |

Esittelijä:

Arnaud SCHWARTZ

Toinen esittelijä:

Isabel CAÑO AGUILAR

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 19.10.2020
  neuvosto, 20.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Komitean työvaliokunnan päätös | 28.10.2020 |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.1.2021 |
| Hyväksytty täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 254/2/7 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 19.10.2020

neuvosto, 20.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Komitean työvaliokunnan päätös

28.10.2020

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

11.1.2021

Hyväksytty täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

254/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen (1) Århusin asetukseen (2) sisältyvän sisäisen tarkastelumekanismin vahvistamisesta ja arvostaa sen tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa neljää komission tiedonannossa yksilöityä ensisijaista toimea, jotka ovat jäsenvaltioiden velvollisuus saattaa unionin johdetusta oikeudesta aiheutuvat, muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta koskevat vaatimukset täysimääräisesti ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, lainsäätäjien velvollisuus sisällyttää muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta koskevat säännökset EU:n uuteen ja tarkistettuun ympäristölainsäädäntöön, jäsenvaltioiden velvollisuus tarkistaa kansallisia lakeja ja asetuksia, jotka haittaavat oikeuden saatavuutta, ja kansallisten tuomioistuimien velvollisuus varmistaa yksityishenkilöiden ja kansalaisjärjestöjen oikeus tehokkaisiin, EU:n lainsäädännön mukaisiin oikeussuojakeinoihin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK varoittaa kuitenkin komissiota siitä, että ehdotus sisältää ongelmallisia porsaanreikiä, joita toimielimet voivat hyödyntää välttääkseen vastuuvelvollisuuden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Näin ollen ETSK ei esimerkiksi kannata komission ehdotusta jättää soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset EU:n säädökset, joihin sisältyy ”kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä”, koska on olemassa varteenotettava mahdollisuus, että tämä mitätöisi komission ehdotuksen tai heikentäisi sen tehoa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on myös huolissaan siitä, että jos kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annetaan mahdollisuus uudelleentarkasteluun vasta sitten, kun täytäntöönpanotoimenpiteet on hyväksytty, monet tai jopa useimmat EU:n säädökset ja niiden puutteet jäisivät sisäisen uudelleentarkastelun ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komission esittämistä perusteluista huolimatta ETSK toteaa, että oikeudellisesti sitomattomilla EU:n säädöksillä voi olla merkittäviä vaikutuksia sekä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon että sen tulkintaan Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Työmarkkinaosapuolet ovat ympäristöasioissa keskeisiä toimijoita, ja ETSK kehottaakin tunnustamaan ne nimenomaisesti muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden yhteydessä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa myös, että uuden asetuksen olisi mahdollistettava komission valtiontukipäätösten sisäinen uudelleentarkastelu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suojeleminen ylimääräisiltä rasitteilta (kuten lisäkustannuksilta ja byrokraattisilta toimenpiteitä) on varmistettava asianmukaisesti sekä kansallisella että EU:n tasolla, jotta oikeudellinen valvonta olisi käytännössä mahdollista. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustatiedot

2.1   Århusin yleissopimuksen ja komission lainsäädäntöehdotuksen esittely

| 2.1.1 | YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE) antoi yleissopimuksen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus) 25. kesäkuuta 1998 (3). Yleissopimuksessa vahvistetaan kansalaisille (yksityishenkilöille ja järjestöille) useita ympäristöön liittyviä oikeuksia. Se koostuu kolmesta pilarista:






  — | oikeus saada ympäristöön liittyvää tietoa, joka on viranomaisten hallussa (”ympäristötiedon saatavuus”). Tähän voi sisältyä tietoa ympäristön tilasta, mutta myös toteutetuista toimintapolitiikoista tai toimenpiteistä tai ihmisten terveyden ja turvallisuuden tilasta, jos ympäristön tila voi vaikuttaa siihen. Hakijoilla on oikeus saada nämä tiedot kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä ja ilman, että heidän tarvitsee ilmoittaa syytä pyynnölleen. Lisäksi viranomaisilla on yleissopimuksen nojalla velvollisuus jakaa aktiivisesti hallussaan olevaa ympäristötietoa. |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

oikeus saada ympäristöön liittyvää tietoa, joka on viranomaisten hallussa (”ympäristötiedon saatavuus”). Tähän voi sisältyä tietoa ympäristön tilasta, mutta myös toteutetuista toimintapolitiikoista tai toimenpiteistä tai ihmisten terveyden ja turvallisuuden tilasta, jos ympäristön tila voi vaikuttaa siihen. Hakijoilla on oikeus saada nämä tiedot kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä ja ilman, että heidän tarvitsee ilmoittaa syytä pyynnölleen. Lisäksi viranomaisilla on yleissopimuksen nojalla velvollisuus jakaa aktiivisesti hallussaan olevaa ympäristötietoa.

| — | oikeus osallistua ympäristöä koskevaan päätöksentekoon. Viranomaisten on toteutettava järjestelyt, joiden avulla kansalaiset ja valtiovallasta riippumattomat ympäristöjärjestöt voivat esittää huomautuksia esimerkiksi ympäristöön vaikuttavista hanke-ehdotuksista tai ympäristöön liittyvistä suunnitelmista ja ohjelmista, otettava nämä kommentit asianmukaisesti huomioon päätöksenteossa ja tarjottava tietoa lopullisista päätöksistä ja niiden perusteluista (”yleisön osallistuminen ympäristöä koskevaan päätöksentekoon”). |
| --- | --- |

—

oikeus osallistua ympäristöä koskevaan päätöksentekoon. Viranomaisten on toteutettava järjestelyt, joiden avulla kansalaiset ja valtiovallasta riippumattomat ympäristöjärjestöt voivat esittää huomautuksia esimerkiksi ympäristöön vaikuttavista hanke-ehdotuksista tai ympäristöön liittyvistä suunnitelmista ja ohjelmista, otettava nämä kommentit asianmukaisesti huomioon päätöksenteossa ja tarjottava tietoa lopullisista päätöksistä ja niiden perusteluista (”yleisön osallistuminen ympäristöä koskevaan päätöksentekoon”).

| — | oikeus tarkastella menettelyjä sellaisten julkisten päätösten kyseenalaistamiseksi, jotka on tehty noudattamatta kahta edellä mainittua oikeutta tai ympäristölainsäädäntöä yleensä (”muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus”). |
| --- | --- |

—

oikeus tarkastella menettelyjä sellaisten julkisten päätösten kyseenalaistamiseksi, jotka on tehty noudattamatta kahta edellä mainittua oikeutta tai ympäristölainsäädäntöä yleensä (”muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus”).

| 2.1.2 | EU on Århusin yleissopimuksen osapuoli. Vuonna 2006 annetulla Århusin asetuksella (4) edistetään yleissopimuksesta EU:n toimielimille ja elimille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Komissio sitoutui Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta antamassaan tiedonannossa (5) harkitsemaan ”Århusin asetuksen tarkistamista siten, että parannetaan ympäristöön vaikuttavien päätösten laillisuudesta huolissaan olevien kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia hallinnolliseen ja oikeudelliseen muutoksenhakumenettelyyn EU:n tasolla” sekä ryhtymään ”toimiin parantaakseen näiden kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen oikeussuojan saatavuutta kansallisissa tuomioistuimissa kaikissa jäsenvaltioissa”. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Euroopan komissio hyväksyi 14. lokakuuta 2020 Århusin asetuksen muuttamista koskevan säädösehdotuksen (6), jonka tavoitteena on ”parantaa Århusin yleissopimuksen täytäntöönpanoa” tarkistamalla sisäistä uudelleentarkastelumekanismia ”valtiosta riippumattomia järjestöjä varten, EU:n toimielinten ja elinten hallintotoimien ja laiminlyöntien osalta”. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Euroopan komissio korostaa ehdotuksessaan, joka perustuu unionin tuomioistuimen tuomioihin Århusin yleissopimuksen merkityksestä EU:n oikeusjärjestyksessä, että muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöoikeuden alalla koskevat oikeudelliset ja hallinnolliset menettelyt kuuluvat ”periaatteessa” jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin. Sen vuoksi kaikenlaiset parannukset hallinnollisen ja oikeudellisen muutoksenhaun ja vireillepanon saatavuudessa EU:n tasolla täydentävät oikeussuojan saatavuutta EU:n ympäristöasioissa jäsenvaltioiden kansallisissa tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Kansallisilla tuomioistuimilla on yleissopimuksen 9 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla velvollisuus myöntää muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa myös pantaessa täytäntöön unionin ympäristölainsäädäntöä. Jos kansalaisjärjestöt havaitsevat kansallisella tasolla puutteita hyväksytyissä hallinnollisissa menettelyissä, niiden olisi ensin haettava muutosta jäsenvaltion toimivaltaiselta kansalliselta tuomioistuimelta. Tämän jälkeen kansalaisjärjestöt voivat saada asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 267 artiklan mukaisessa ennakkoratkaisumenettelyssä. Tämä menettely voi koskea myös EU:n toimielinten säädösten pätevyyttä. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   Euroopan komission asiakirjan pääsisältö

| 2.2.1 | Komission ehdottamilla muutoksilla pyritään erityisesti parantamaan ympäristöalan kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia pyytää EU:n toimielimiä tarkistamaan säädöksiä, jos järjestöt katsovat, että ne saattavat olla EU:n ympäristölainsäädännön vastaisia. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Tämä edistää avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ympäristönsuojelun alalla, lisää EU:n ympäristötavoitteiden läpinäkyvyyttä ja tehostaa niiden toteuttamista sekä auttaa siten saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman edellyttämät systeemiset yhteiskunnalliset muutokset. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Ehdotuksella muutetaan asetusta (EY) N:o 1367/2006, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät vuonna 2006 EU:n ratifioitua Århusin yleissopimuksen vuonna 2005. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Vuonna 2017 yleissopimuksen valvontakomitea totesi, että EU ei ollut täyttänyt velvoitteitaan, jotka koskevat muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa. Komission lainsäädäntöehdotuksella on tarkoitus puuttua näihin ongelmiin. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Säädösehdotukseen liittyy komission tiedonanto (7), jonka tarkoituksena on helpottaa kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Valtiolliset ja paikalliset viranomaiset tekevät monia tärkeitä päätöksiä soveltaessaan EU:n ympäristölainsäädäntöä, esimerkiksi myöntäessään lupia infrastruktuurihankkeille tai teollisuuslaitoksille, jotka saattavat saastuttaa luontoa ja maaperää, ilmaa tai vesistöjä. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | On tärkeää parantaa myös näiden päätösten julkista valvontaa. Komissio aikoo ryhtyä toimiin auttaakseen jäsenvaltioita parantamaan koulutuksen, tietojen vaihdon ja valmiuksien kehittämisen kaltaisia järjestelmiä, mutta se on myös valmis ryhtymään oikeustoimiin, jos EU:n lainsäädäntöä rikotaan. |
| --- | --- |

2.2.7

2.3   Seuraavat vaiheet

| 2.3.1 | Euroopan parlamentin ja neuvoston on nyt määrä käsitellä komission ehdotusta ja hyväksyä se. Komissio tekee rakentavaa yhteistyötä molempien toimielinten kanssa helpottaakseen tarkistetun Århusin asetuksen hyväksymistä ennen Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten kokousta lokakuussa 2021. |
| --- | --- |

2.3.1

3.   Yleisiä huomioita

| 3.1 | ETSK muistuttaa aiemmin annetun lausuntonsa ”Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus kansallisella tasolla EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanotoimien yhteydessä” päätelmistä (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | ETSK toteaa, että yhtenäinen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus kaikkialla EU:ssa on olennainen seikka, joka tukee sisämarkkinoita ja EU:n lainsäädännössä vahvistettujen oikeuksien yhtenäistä täytäntöönpanoa unionissa ja tarjoaa tarvittavan selvyyden ja varmuuden markkinoille ja sijoittajille. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK kannattaa Århusin yleissopimusta ja sen tinkimätöntä täytäntöönpanoa EU:n toimesta ja EU:ssa. Siksi on olennaisen tärkeää, että sopimuspuolet hyväksyvät kaikki Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten nimeämän valvontakomitean antamat päätelmät sopimuksen noudattamisesta. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EU:n tulisi olla kärkiasemassa helpottamassa oikeuden saantia tilanteessa, jossa ympäristönsuojelijoiden häirintä ja vainoaminen on yleistä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | On tärkeää laatia ympäristöalan kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa laaja-alainen ja kunnianhimoinen toimintaperiaate sen suhteen, miten ja millä aloilla EU voi parantaa yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n toimielimissä ja niiden toimesta. Lisäksi olisi pohdittava rinnakkaista ja täydentävää toimintatapaa, kun ajatellaan muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n toimielimissä ja niiden toimesta, sekä laadittava asiaa käsitteleviä ohjeita ja käyttöönottoa edistäviä toimia. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.2 | ETSK muistuttaa myös lausunnossa ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (9) esittämästään kannasta, jonka mukaan nykyiset puutteet heikentävät yleistä luottamusta EU:n lainsäädäntöön, ja kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota osoittamaan merkittävää rahoitusta lisähenkilöstön palkkaamiseen, jotta voidaan seurata ympäristöhallinnon ja -lainsäädännön täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK viittaa lausuntoonsa ”Aiempaa rakentavampi rooli kansalaisyhteiskunnalle ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa” (10) ja kehottaa jälleen komissiota |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | työskentelemään parantaakseen oikeussuojan toteutumista kansalaisyhteiskunnan osalta esimerkiksi siten, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annetaan oikeus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa ja EU-, valtio- ja paikallistasolla on aiheeseen erikoistuneita tuomareita ja syyttäjiä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | mahdollistamaan sen, että yksityishenkilöt voivat panna vireille kanteita suoraan Euroopan unionin tuomioistuimessa samaan tapaan kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa voidaan tehdä. Tätä mahdollisuutta olisi voitava käyttää, kun on kyse EU:n lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kaikki kansalliset oikeussuojakeinot on käytetty. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | harkitsemaan muissa kuin hätätilanteissa sovellettavan, ympäristöasioihin liittyvän kieltomääräyksen käyttöönottoa. Se sitoisi jäsenvaltioita, ja välittömien ympäristöhaittojen tapauksessa toiminta keskeytettäisiin siihen asti, kunnes ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tehnyt ratkaisunsa. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | luomaan asianmukaisen mekanismin, jolla varmistetaan, että ympäristövahingon aiheuttamisen johdosta maksetut sakot investoidaan ympäristönsuojelua edistäviin toimiin. |
| --- | --- |

3.3.4

4.   Erityisiä huomioita

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen Århusin asetukseen sisältyvän sisäisen tarkastelumekanismin vahvistamisesta ja arvostaa sen tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kannattaa neljää komission tiedonannossa yksilöityä ensisijaista toimea, jotka ovat jäsenvaltioiden velvollisuus saattaa unionin johdetusta oikeudesta aiheutuvat, muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta koskevat vaatimukset täysimääräisesti ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, lainsäätäjien velvollisuus sisällyttää muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta koskevat säännökset EU:n uuteen ja tarkistettuun ympäristölainsäädäntöön, jäsenvaltioiden velvollisuus tarkistaa kansallisia lakeja ja asetuksia, jotka haittaavat oikeuden saatavuutta, ja kansallisten tuomioistuimien velvollisuus varmistaa yksityishenkilöiden ja kansalaisjärjestöjen oikeus tehokkaisiin, EU:n lainsäädännön mukaisiin oikeussuojakeinoihin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa kuitenkin, että nämä toimet eivät korvaa asianmukaista oikeutta saada jokin asia unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi sisäistä uudelleentarkastelua koskevan pyynnön välityksellä eivätkä tarvetta antaa laaja-alaista direktiiviä, jolla säännellään oikeussuojan saatavuutta jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä tarpeesta vahvistaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä, jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelma voisi saavuttaa tavoitteensa ja lunastaa lupauksensa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Siksi ETSK varoittaa komissiota siitä, että ehdotus sisältää ongelmallisia porsaanreikiä, joita toimielimet voivat käyttää välttääkseen vastuuvelvollisuuden. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK muistuttaa komissiota painokkaasti siitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, myös työmarkkinaosapuolet, pyytävät EU:lta vahvoja valvontamekanismeja, joiden avulla ne voivat saattaa EU:n toimielimet vastuuseen, jos ne eivät onnistu täyttämään ympäristön ja ihmisten terveyteen liittyviä tavoitteita. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että ilman asianmukaisia muutoksia tämä ehdotus ei tee EU:n toimielimistä vastuuvelvollisia eikä takaa, että EU täyttäisi kansainvälisen oikeuden mukaiset sitoumuksensa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK ei kannata komission ehdotusta jättää soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset EU:n säädökset, joihin sisältyy ”kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä”. On olemassa varteenotettava vaara, että tämä poissulkeminen voi mitätöidä komission ehdotuksen tai heikentää sen tehoa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Koska on useissa tapauksissa epäselvää, mitkä EU:n säädökset edellyttävät täytäntöönpanotoimenpiteitä, ETSK katsoo, että viivästykset ja oikeudellinen epävarmuus voitaisiin välttää, jos ehdotuksessa ei annettaisi kansalaisyhteiskunnan organisaatioille mahdollisuutta säädösten tarkistamiseen ainoastaan sen jälkeen, kun täytäntöönpanotoimenpiteet on hyväksytty. ETSK on huolissaan siitä, että tällainen sanamuoto voi jättää monet, ellei jopa useimmat, EU:n säädökset ja niiden puutteet sisäisen uudelleentarkastelun ulkopuolelle. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että mahdollisuus saattaa asia kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi, mikä ehkä johtaa ennakkoratkaisupyynnön esittämiseen, ei korvaa mahdollisuutta turvautua sisäiseen tarkastelumekanismiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että hallinnollisten säädösten määritelmä olisi yhdenmukaistettava Euroopan unionin tuomioistuimen pitkäaikaisen oikeuskäytännön kanssa, jotta sisäinen uudelleentarkastelumekanismi kattaisi kaikki ”oikeudellisesti sitovat” säädökset. Tämä koskisi myös asetusten perustana olevia valmistelevia säädöksiä, jotta noudatettaisiin ympäristöä koskevien oikeusriitojen kannalta olennaista ennalta varautumisen periaatetta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo myös, että hallinnollisen ja oikeudellisen valvonnan alaisten hallintotoimien määritelmä ei ole tyhjentävä, vaan sitä on selvennettävä nimenomaisesti niin, että kaikki ympäristöön liittyvät hallintotoimet voidaan tutkia. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK toteaa myös, että oikeudellisesti sitomattomilla EU:n säädöksillä voi olla merkittäviä vaikutuksia sekä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon että sen tulkintaan Euroopan unionin tuomioistuimessa. Myös tällaiset säädökset olisikin otettava sisäisen uudelleentarkastelumekanismin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK korostaa myös, että ehdotuksen olisi mahdollistettava komission valtiontukipäätösten sisäinen uudelleentarkastelu. Kuten Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut (11), Euroopan komission on noudatettava EU:n ympäristölainsäädäntöä valtiontukipäätöksiä tehdessään, ja sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on mahdollisuus riitauttaa nämä päätökset, jos ne katsovat, että komissio ei ole täyttänyt kyseistä vaatimusta. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suojeleminen ylimääräisiltä rasitteilta (kuten lisäkustannuksilta ja byrokraattisilta toimenpiteitä) on varmistettava asianmukaisesti sekä kansallisella että EU:n tasolla, jotta oikeudellinen valvonta olisi käytännössä mahdollista. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Århusin asetuksessa olisi täsmennettävä, että sisäistä uudelleentarkastelua koskevan unionin tuomioistuimen päätöksen on katettava asiasisällön ja siihen liittyvien menettelyjen laillisuus. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK korostaa, että sääntelyn on oltava johdonmukaista siten, että hallinnollisen ja/tai oikeudellisen valvonnan menettelyllisiä määräaikoja sovelletaan vasta kun ympäristölainsäädännöllä suojattuun merkittävään yleiseen etuun ja ekologisten haittojen peruuttamattomuuteen liittyvän kiistanalaisen hallintotoimen sisältö on tiedossa. Tämä on tarpeen, jotta voidaan välttää käytäntöjä, jotka voisivat loukata Århusin yleissopimuksen 9 artiklaa ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä (ks. Asia C-261/18, komissio v. Irlanti (12)) ja aiheuttaa mielivaltaisuutta. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Lisäksi työmarkkinaosapuolet ovat ympäristöasioissa keskeisiä toimijoita, ja ETSK kehottaakin tunnustamaan ne nimenomaisesti muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden yhteydessä. ETSK katsoo, että Århusin asetuksen 11 artikla on tällä hetkellä ristiriidassa Århusin yleissopimuksen 2 artiklan 5 kohdan kanssa ja että sitä olisi muutettava niin, että sillä ei rajoitettaisi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta, edellyttäen, että kansalaisjärjestöillä on muun muassa ympäristönsuojeluun liittyvä tavoite. |
| --- | --- |

4.17

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/legislative_proposal_amending_aarhus_regulation.pdf

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

2

(3)  Århusin yleissopimuksen teksti: https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/2004/20040122.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006.

4

(5)  Komission tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019) 640 final).

5

(6)  COM(2020) 642 final – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020PC0642&qid=1608558763347&from=EN.

6

(7)  COM(2020) 643 final – https://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/communication_improving_access_to_justice_environmental_matters.pdf.

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus kansallisella tasolla EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanotoimenpiteiden yhteydessä” (komission tiedonanto) (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 65).

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 83).

9

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Aiempaa rakentavampi rooli kansalaisyhteiskunnalle ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa” (EUVL C 47, 11.2.2020, s. 50).

10

(11)  Asia C-594/18 P, Itävalta v. komissio, ECLI:EU:C:2020:742, kohdat 42–46.

11

(12)  Asia C-C-261/18 – komissio v. Irlanti (Derrybrienin tuulivoimala), ECLI:EU:C:2019:955, 80 ja 95 kohta.

12

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tonnikalaa (Thunnus thynnus) koskevan saalisasiakirjaohjelman vahvistamisesta ja asetuksen (EU) N:o 640/2010 kumoamisesta”

(COM(2020) 670 final – 2020/0302 (COD))

(2021/C 123/11)

| Ainoa esittelijä: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Ainoa esittelijä:

Florian MARIN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.11.2020
  neuvosto, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.1.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 250/0/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.11.2020

neuvosto, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

11.1.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

250/0/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suositusten hyväksymistä tärkeänä ja tarpeellisena, sillä EU on ollut ICCAT:n sopimuspuoli vuodesta 1986 ja sen on varmistettava, että kaikki suojelukomission hyväksymät toimenpiteet otetaan asianmukaisesti huomioon unionin lainsäädännössä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot pitävät vastaisuudessakin yhtenä ensisijaisena tavoitteena sähköisen tonnikalasaalisasiakirjajärjestelmän (eBCD-järjestelmä) käyttöä koskevien tietoresurssien ja teknisen avun saatavuuden parantamista ja takaamista kalastajille ja jakeluketjun toimijoille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ICCAT:n suosituksen 18-13 mukaisten määräaikojen osalta on otettava huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja tilanne sekä se, että suojelukomission asettamien raportointivaatimusten täyttäminen saattaa joiltakin osin viivästyä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että on toteutettava kaikki tarvittavat toimet sääntöjen noudattamisen, tietojen paikkansapitävyyden ja BCD-asiakirjojen (tonnikalasaalisasiakirjojen) ja eBCD-asiakirjojen keskinäisen synergian sekä jäljitettävyys-, validointi- ja tarkastusprosessien tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että 4 artikla on otettu osittain suosituksessa 18-13 olevan II osan (BCD-asiakirjojen validointi) 11 kohdasta, jonka mukaan jokaisen pyydetyn tonnin purkamisen, kasvatuskassiinsiirron, noston, jälleenlaivauksen, kotimaankaupan ja viennin osalta on suoritettava validointiprosessi aina, kun tonnikalaa puretaan aluksesta, siirretään, nostetaan, jälleenlaivataan tai viedään tai sillä käydään kotimaankauppaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa laajentamaan ICCAT:n suosituksessa 18-13 olevan II osan (BCD-asiakirjojen validointi) 12 kohtaan perustuvaa ehdotusta. Kyseisessä kohdassa määrätään, miten tulee toimia silloin, kun BCD-asiakirjamallin tietyssä osiossa ei ole riittävästi tilaa tonnikalan täyden jäljitettävyyden takaamiseksi pyyntihetkestä markkinoille saattamiseen saakka. Alkuperäiseen BCD-asiakirjaan voitaisiin lisätä liite, jossa käytetään alkuperäistä BCD-asiakirjamallia ja -asiakirjanumeroa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että 2 artiklan 5 kohdan b alakohtaan lisätään 2 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti maininta rysällä pyytämisestä, jolloin se kuuluisi seuraavasti: ”unionin pyyntialuksen yleissopimusalueella pyytämän tai siellä unionin rysällä pyydetyn sellaisen kasvatetun tonnikalan kauppaa yhdessä jäsenvaltiossa taikka kahden tai useamman jäsenvaltion välillä, joka on siirretty kasvatuskassiin unionin alueelle sijoittautuneeseen kalanviljelylaitokseen”. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että 3 artiklan 2 kohtaan lisätään sana ”erä”, jolloin se kuuluisi seuraavasti: ”BCD-asiakirja täytetään jokaisen pyydetyn, siirretyn, puretun tai jälleenlaivatun tonnikalaerän osalta, kun kyse on kalastusaluksilla tai tonnikalarysillä suoritetusta toimesta, ja jokaisen kassiin siirretyn tai nostetun tonnikalaerän osalta, kun kyse on kalanviljelylaitoksen suorittamasta toimesta.” |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komission olisi pohdittava 5 artiklan 3 kohdan b alakohdan täytäntöönpanon vaikutuksia olkoonkin, että kyseessä on ICCAT:n suositus, sillä se edellyttäisi yrityksiltä logistiikkajärjestelmän muuttamista siten, että kuormalavat puretaan ja jokainen pakkaus yksilöidään uudelleen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toivoo, että komissio ja jäsenvaltiot harkitsisivat arvon maksimoimiseksi ja tuhlauksen välttämiseksi mahdollisuutta rekisteröidä ja validoida kalan osia myös silloin, kun kasvatuskassiinsiirtoa ei ole validoitu. Kalanviljelylaitokseen saapumisen jälkeen kuolleita tonnikaloja ei tällä hetkellä saa myydä, jos kasvatuskassiinsiirtoa ei ole validoitu. Kasvatuskassiinsiirto on riippuvaista stereokameroiden avulla tehtävästä arvioinnista, joka kestää noin kaksi kuukautta, joten kyseiset yksilöt on joko pakastettava tai hävitettävä. Tämä on ristiriidassa komission ruokahävikki- ja ruokajätealoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Käsiteltävänä olevan ehdotuksen (1) tarkoituksena on saattaa Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) hyväksymät uudet tonnikalasaalisasiakirjoja koskevat toimenpiteet osaksi Euroopan unionin lainsäädäntöä. EU on ollut suojelukomission sopimuspuoli vuodesta 1986. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ICCAT-yleissopimuksessa määrätään tonnikalan ja sen lähilajien säilyttämisen ja hoidon alueellisen yhteistyön puitteista Atlantin valtamerellä ja sitä ympäröivillä merillä sekä sellaisten ICCAT-yleissopimusalueella sovellettavien suositusten antamisesta, jotka velvoittavat sopimuspuolia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan unionilla on näin ollen velvollisuus varmistaa, että kaikki ICCAT:n hyväksymät toimenpiteet otetaan asianmukaisesti huomioon sen lainsäädännössä. Ehdotetulla asetuksella kumotaan 7. heinäkuuta 2010 annettu asetus (EU) N:o 640/2010 ja sisällytetään lainsäädäntöön ICCAT:n uudet toimenpiteet, jotka liittyvät sähköisen tonnikalasaalisasiakirjajärjestelmän (eBCD-järjestelmän) pakolliseen käyttöön kaikkien tonnikalojen alkuperän tunnistamiseksi. Paperimuotoisten tonnikalasaalisasiakirjojen käyttö on ehdotetun asetuksen mukaan sallittua vain poikkeustapauksissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotuksessa esitetään, että komissiolle siirretään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä säädösvallan siirron nojalla, jotta se voi sisällyttää ICCAT:n suosituksiin tehdyt muutokset nopeasti unionin lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ICCAT:n suositukset olisi pantava täytäntöön EU:n oikeudessa tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamiseksi unionin ja kolmansien maiden kalastajille sekä sen varmistamiseksi, että kaikki hyväksyvät säännöt ja panevat ne toimeen kaikilta osin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksen sisältämät toimenpiteet liittyvät tonnikalasaalisasiakirjan ja jälleenvientitodistuksen teknisiin yksityiskohtiin ja validointiin jäsenvaltioissa, saaliita ja niihin liittyviä kauppoja koskevien tietojen kirjaamiseen ja validointiin eBCD-järjestelmässä, merkintäsääntöihin, jäsenvaltioiden suorittamiin tietojen tarkastuksiin ja ICCAT:lle toimitettaviin vuosikertomuksiin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pyyntialusten päälliköiden, rysien käyttäjien, kalanviljelylaitosten hoitajien, myyjien ja viejien on täytettävä BCD-asiakirja kunkin pyydetyn tonnikalaerän purkamisen, kasvatuskassiinsiirron, noston, jälleenlaivauksen, kotimaankaupan ja viennin osalta. Kaikki kauppaan liittyvät tapahtumat on kirjattava ja validoitava eBCD-järjestelmässä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Jokaisen jälleenvietävän tonnikalaerän mukana on oltava jäsenvaltion validoima tonnikalan jälleenvientitodistus. Tonnikalan jälleenvientitodistuksen laatii jälleenviennistä vastuussa oleva toimija, jonka on myös pyydettävä sen validointia. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK pitää tarpeellisena ja tärkeänä, että Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) hyväksymät toimenpiteet, jotka ovat hyödyllisiä tonnikalakantojen hoidon kannalta, saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä. Komitea on tyytyväinen toimiin, joita Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ICCAT:n esittämien edellytysten ja suositusten saattamiseksi osaksi alan lainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että niitä kaikkia noudatetaan, sillä niillä on ollut jäsenvaltioiden tasolla sekä taloudellisia että sosiaalisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK arvostaa komission, jäsenvaltioiden ja kalastusalan ponnisteluja ja uhrauksia tonnikalakantojen elvyttämiseksi ICCAT:n asettamien tiukkojen sääntöjen mukaisesti. Tonnikalakantojen hoito Itä-Atlantilla ja Välimerellä on onnistunut hyvin, sillä kannat ovat ennätyksellisen runsaita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa yleisesti ottaen asetusehdotusta, jolla saatetaan ICCAT:n suositus osaksi unionin lainsäädäntöä. Komitea katsoo lisäksi, että sähköisen asiakirjajärjestelmän olemassaolo ja käyttö ovat mahdollistaneet tonnikalaa koskevien jäljitettävyystietojen aiempaa paljon nopeamman keräämisen ja käytön. Kyseistä järjestelmää on sovellettu täysimääräisesti tammikuusta 2017 lähtien. Digitaalisten ratkaisujen hyödyntäminen tonnikalakantojen kestävyyden valvonnassa helpottaa ja tehostaa tietojen tulkintaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK suosittaa, että Euroopan unionin lainsäädäntöönsä sisällyttämiä ICCAT:n sääntöjä ja suosituksia noudatetaan, jotta kaikilla kalastajilla olisi oikeudenmukaiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot parantavat eBCD-järjestelmän oikean, sääntöjenmukaisen ja tehokkaan käytön edellyttämien tietoresurssien ja teknisen avun saatavuutta ja varmistavat, että kalastajat ja jakeluketjun toimijat voivat hyödyntää niitä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ICCAT:n suosituksen 18-13 mukaisten määräaikojen osalta on otettava huomioon covid-19-pandemian vaikutus sekä se, että suojelukomission asettamien raportointivaatimusten täyttäminen saattaa joiltakin osin viivästyä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kehottaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sääntöjen noudattamisen, tietojen paikkansapitävyyden ja BCD-asiakirjojen (tonnikalasaalisasiakirjojen) ja eBCD-asiakirjojen keskinäisen synergian varmistamiseksi, mikä palvelisi tonnikalan jäljitettävyys- ja raportointijärjestelmän mukaisen dokumentoinnin onnistumista. Tämä on erityisen tärkeää suosituksessa 18-13 mainittujen poikkeusten osalta. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK toteaa, että 4 artikla on otettu osittain suosituksessa 18-13 olevan II osan (BCD-asiakirjojen validointi) 11 kohdasta, jonka mukaan jokaisen pyydetyn tonnin purkamisen, kasvatuskassiinsiirron, noston, jälleenlaivauksen, kotimaankaupan ja viennin osalta on suoritettava validointiprosessi aina, kun tonnikalaa puretaan aluksesta, siirretään, nostetaan, jälleenlaivataan tai viedään tai sillä käydään kotimaankauppaa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kehottaa laajentamaan ICCAT:n suosituksessa 18-13 olevan II osan (BCD-asiakirjojen validointi) 12 kohtaan perustuvaa ehdotusta. Kyseisessä kohdassa määrätään, miten tulee toimia silloin, kun BCD-asiakirjamallin tietyssä osiossa ei ole riittävästi tilaa tonnikalan täyden jäljitettävyyden takaamiseksi pyyntihetkestä markkinoille saattamiseen saakka. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa tämä saattaa olla tarpeen, alkuperäiseen BCD-asiakirjaan voitaisiin lisätä liite, jossa käytetään alkuperäistä BCD-asiakirjamallia ja -asiakirjanumeroa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suosittaa, että 2 artiklan 5 kohdan b alakohtaan lisätään 2 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti maininta rysällä pyytämisestä, jolloin se kuuluisi seuraavasti: ”unionin pyyntialuksen yleissopimusalueella pyytämän tai siellä unionin rysällä pyydetyn sellaisen kasvatetun tonnikalan kauppaa yhdessä jäsenvaltiossa taikka kahden tai useamman jäsenvaltion välillä, joka on siirretty kasvatuskassiin unionin alueelle sijoittautuneeseen kalanviljelylaitokseen”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK suosittaa, että 3 artiklan 2 kohtaan lisätään sana ”erä”, jolloin se kuuluisi seuraavasti: ”BCD-asiakirja täytetään jokaisen pyydetyn, siirretyn, puretun tai jälleenlaivatun tonnikalaerän osalta, kun kyse on kalastusaluksilla tai tonnikalarysillä suoritetusta toimesta, ja jokaisen kassiin siirretyn tai nostetun tonnikalaerän osalta, kun kyse on kalanviljelylaitoksen suorittamasta toimesta.” |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komission olisi pohdittava 5 artiklan 3 kohdan b alakohdan täytäntöönpanon vaikutuksia olkoonkin, että kyseessä on ICCAT:n suositus, sillä se edellyttäisi yrityksiltä logistiikkajärjestelmän muuttamista siten, että kuormalavat puretaan ja jokainen pakkaus yksilöidään uudelleen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toivoo, että komissio ja jäsenvaltiot harkitsisivat arvon maksimoimiseksi ja tuhlauksen välttämiseksi mahdollisuutta rekisteröidä ja validoida kalan osia myös silloin, kun kasvatuskassiinsiirtoa ei ole validoitu. Kalanviljelylaitokseen saapumisen jälkeen kuolleita tonnikaloja ei tällä hetkellä saa myydä, jos kasvatuskassiinsiirtoa ei ole validoitu. Kasvatuskassiinsiirto on riippuvaista stereokameroiden avulla tehtävästä arvioinnista, joka kestää noin kaksi kuukautta, joten kyseiset yksilöt on joko pakastettava tai hävitettävä. Tämä on ristiriidassa komission ruokahävikki- ja ruokajätealoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EU) N:o 520/2007 muuttamisesta, COM(2020) 308 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0308&qid=1603701098515

1

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/76

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta”

(COM(2020) 652 final – 2020/0300 (COD))

(2021/C 123/12)

| Yleisesittelijä: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Lutz RIBBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.11.2020
  neuvosto, 5.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Työvaliokunnan päätös | 1.12.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 227/4/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.11.2020

neuvosto, 5.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Työvaliokunnan päätös

1.12.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

227/4/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) mielestä nyt esitetyllä ehdotuksella kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi on vain hyvin marginaalinen lisäarvo, joka muodostuu seurantamallin ja raportoinnin ilmoitetusta parantamisesta. Muutoin ehdotuksessa keskitytään pikemminkin yleisiin tilannekuvauksiin ja aiejulistuksiin kuin sisältöön ja toimenpiteisiin. Hallinnoinnin parantaminen ei kuitenkaan sinällään edellytä ”toimintaohjelmaa”. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pohtii, onko tällainen kahdeksas ympäristöohjelma todellakin tarpeen lisäponnen antamiseksi EU:n ympäristöpolitiikalle, joka on viimeistään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman myötä noussut EU:n politiikan ehdottomaan ytimeen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komission esittämä ehdotus vahvistaa entisestään ETSK:n käsitystä, jonka se on jo vuosia tuonut yhä uudelleen esiin: tietoa siitä, mitä tulisi tehdä, on riittävästi. Riittämätöntä on sen sijaan tiedossa olevien, usein jo kauan sitten päätettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano ja poliittinen tahto. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n mielestä olisikin hyödyllistä, jos strategiset aloitteet, kuten biodiversiteettistrategia, Pellolta pöytään -strategia tai kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma, jotka komissio on esittänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöön panemiseksi, integroitaisiin yksityiskohtaisine vaatimuksineen kahdeksanteen ympäristöohjelmaan ja hyväksyttäisiin sen yhteydessä. Lisäksi neuvosto ja Euroopan parlamentti voisivat kahdeksannen ympäristöohjelman kautta velvoittaa komission Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vakiinnuttamiseen ja syventämiseen antamalla sille nimenomaiseksi tehtäväksi esittää viimeistään uuden toimikauden alkuun mennessä säädösehdotus ”EU:n toimintaohjelma 2050” (muutettu ja laajennettu Euroopan vihreän kehityksen ohjelma), jonka myötä kahdeksanteen ympäristöohjelmaan lisättäisiin konkreettisen ja yksityiskohtaisen toimenpideluettelon sisältävä liite. Tällaisia toimia ei kuitenkaan kaavailla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaakin käymään periaatekeskustelua ympäristöohjelmien merkityksestä ja hyödystä ja toistaa kehotuksensa laatia erillinen ”EU:n kestävän kehityksen toimintaohjelma 2050”. Komitean mielestä Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tarjoaa tätä varten hyvän ja vakaan perustan. |
| --- | --- |

1.5

2.   Lausunnon taustaa

EU:n ympäristöalan toimintaohjelma

| 2.1 | EU-tasolla on toteutettu ympäristöalan toimintaohjelmia 1970-luvun alkupuolelta lähtien, ja seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma päättyi 31. joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio panee merkille ehdotuksessaan kahdeksannesta ympäristöalan toimintaohjelmasta, että ympäristöohjelmat ”ovat ohjanneet EU:n ympäristöpolitiikan kehitystä”. Se kuitenkin myös myöntää epäsuorasti, ettei kyseisillä ohjelmilla ole viime kädessä ollut luvattua vaikutusta. Komissio toteaakin, että ”luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä muuhun politiikkaan ei ole edistytty riittävästi”. Se viittaa Euroopan ympäristökeskuksen 4. joulukuuta 2019 julkaisemaan raporttiin ”Euroopan ympäristö – nykytila ja tulevaisuudennäkymät vuonna 2020” (The European Environment – state and outlook, SOER 2020), jonka mukaan ”[y]mpäristöön, ilmastoon ja kestävyyteen kohdistuu tällä hetkellä ennennäkemättömän laajoja ja kiireellisiä haasteita, jotka vaativat välittömiä ja yhtenäisiä toimia ja systeemisiä ratkaisuja”. ”Jos nykyinen kasvumalli jatkuu, ympäristöpaineiden odotetaan lisääntyvän entisestään, mikä aiheuttaa suoria ja välillisiä haittavaikutuksia ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille. Tämä koskee erityisesti aloja, joiden ympäristövaikutukset ovat suurimmat, eli elintarvike-, liikkuvuus- ja energia-alaa sekä infrastruktuureja ja rakennuksia.” |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tämä toteamus vastaa Euroopan kestävän kehityksen raporttia 2020 (Europe Sustainable Development Report), jonka Sustainable Development Solutions Network -verkosto (SDSN) ja Euroopan ympäristöpolitiikan instituutti julkaisivat viime joulukuussa. Yksi kyseisen raportin tärkeimmistä päätelmistä on, että Euroopalla on kestävän maatalouden sekä elintarvikkeiden, ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden aloilla edessään suurimmat kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät haasteet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio toteaa hyväksyneensä 11. joulukuuta 2019 julkaistun Euroopan vihreän kehityksen ohjelman myötä kunnianhimoisen suunnitelman, jonka avulla a) EU:sta tehdään ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä, b) suojellaan, säilytetään ja parannetaan EU:n luonnonpääomaa ja c) suojellaan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Neuvosto, Euroopan parlamentti ja alueiden komitea ovat kuitenkin pyytäneet komissiota esittämään ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöohjelmaksi, joka neuvoston ja Euroopan parlamentin on tämän jälkeen määrä hyväksyä. Komissio esitti käsillä olevassa lausunnossa tarkastelevan asiakirjan ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta” (kahdeksas ympäristöohjelma) 14. lokakuuta 2020 eli lähes vuosi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman julkaisun jälkeen ja vain kaksi ja puoli kuukautta ennen seitsemännen ympäristöohjelman päättymistä. |
| --- | --- |

2.5

Kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman sisältö

| 2.6 | Ehdotetussa päätöksessä kahdeksannesta ympäristöalan toimintaohjelmasta on vain kuusi artiklaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotuksen 2 artiklassa luetellaan jo tunnetut ja myös neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymät EU:n ympäristötavoitteet, kuten kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, myrkyttömään ympäristöön tähtäävä saasteettomuustavoite sekä luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen, ja todetaan näiden olevan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset aihekohtaiset tavoitteet. Toisin kuin seitsemännessä ympäristöohjelmassa, konkreettisia välineitä tai toimenpiteitä tavoitteiden saavuttamiseksi tai muita ympäristötoimia ei kuitenkaan mainita. Tämä on yllättävää etenkin siksi, että tavoitteet ovat osittain huomattavan kunnianhimoisia. Pyrkimyksenä on esimerkiksi ”eteneminen kohti uusintavaa kasvumallia, jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan” (1). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksen 3 artiklassakin mainitaan vain jo pitkään tiedossa olleet ”edellytykset”, jotka ovat välttämättömiä ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Niitä ovat muun muassa






  — | unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädännön täytäntöönpano vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla |
| --- | --- | --- |

2.8

—

unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädännön täytäntöönpano vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla

| — | vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden valtavirtaistaminen kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla |
| --- | --- |

—

vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden valtavirtaistaminen kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla

| — | ympäristön kannalta haitallisten tukien asteittainen lakkauttaminen unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

—

ympäristön kannalta haitallisten tukien asteittainen lakkauttaminen unionin ja jäsenvaltioiden tasolla.

| 2.9 | Ehdotuksen 4 artiklassa kuvataan kahdeksannen ympäristöohjelman varsinainen painopiste. Se perustuu lupaukseen laatia parannettu seuranta- ja raportointikehys, jonka avulla poliittisten päättäjien ja myös kansalaisten on määrä saada parempi yleiskuva edistymisestä (tai puutteista). Ehdotuksessa todetaan, että esimerkiksi neuvosto ja ETSK ovat kehottaneet mittamaan taloudellista suorituskykyä ja yhteiskunnallista edistystä ”bkt:n lisäksi” muillakin indikaattoreilla. Lisäksi on tarkoitus laatia ”pääindikaattoreita”, jotta esim. luonnon monimuotoisuutta tai kiertotaloutta voidaan seurata paremmin. Euroopan ympäristökeskukselle ja Euroopan kemikaalivirastolle annetaan tässä yhteydessä avainrooli, minkä vuoksi niiden henkilöstöä olisi lisättävä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ehdotuksen 5 artiklassa todetaan lopuksi, että komissio suorittaa 31. maaliskuuta 2029 mennessä kahdeksannen ympäristöohjelman arvioinnin. Väliarviointia ei näin ollen ole suunnitteilla. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ehdotuksen 6 artiklassa säädetään voimaantulosta. |
| --- | --- |

2.11

3.   Huomioita

| 3.1 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ympäristöohjelmat ovat jo pitkään ohjanneet EU:n ympäristöpolitiikan kehitystä. Ympäristöpolitiikkaa 1970-, 1980- ja 1990-luvuilla ei kuitenkaan voi enää verrata nykyiseen ympäristöpolitiikkaan, mikä herättääkin kysymyksen ympäristöohjelmien roolista tai tehtävästä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tämän vuoksi ETSK pohtii, onko kahdeksas ympäristöohjelma todellakin tarpeen lisäponnen antamiseksi EU:n ympäristöpolitiikalle, joka on viimeistään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman myötä noussut EU:n politiikan ehdottomaan ytimeen. Kysymys on oikeutettu erityisesti siksi, että ehdotukselle kahdeksannesta ympäristöohjelmasta ovat leimallisia pikemminkin yleiset tilannekuvaukset ja aiejulistukset kuin sisältö ja toimenpiteet. Se on toimintaohjelma ilman toimia! |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK:lla ei tietenkään ole epäilystäkään siitä, että 2 artiklassa mainitut painopisteet ovat hyviä ja että 3 artiklassa esiin tuodut ”edellytykset tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi” ovat oikeita. Miten ympäristöpolitiikkaa kuitenkaan edistetään niin, että kahdeksannessa ympäristöohjelmassa käytännössä vain toistetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet määrittämättä edes periaatteessa täytäntöönpanovälineitä tai -toimia, jotka olisivat neuvoston ja Euroopan päätöksellä sitovia? Mitä todellista hyötyä on jo ennestään tunnettujen ”edellytysten” pelkällä luettelemisella, jollei näiden edellytysten täyttämiseksi esitetä ja hyväksytä sitovaa suunnitelmaa? |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komission esittämä ehdotus vahvistaa entisestään ETSK:n käsitystä, jonka se on jo vuosia tuonut yhä uudelleen esiin: tietoa siitä, mitä tulisi tehdä, on riittävästi. Riittämätöntä on sen sijaan tiedossa olevien, usein jo kauan sitten päätettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano ja poliittinen tahto. Komissio ja osittain Euroopan unionin tuomioistuinkin ovat jo vuosia valittaneet, että jäsenvaltiot ovat usein panneet puutteellisesti täytäntöön monia voimassa olevia ympäristösäädöksiä. Millään ympäristöohjelmalla ei voida korvata puutteellista täytäntöönpanoa tai puuttuvaa poliittista tahtoa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Unionin toimielimillä ja jäsenvaltioilla on ilman ympäristöohjelmaakin riittävästi mahdollisuuksia lunastaa annetut lupaukset käytännössä. Esimerkkinä tästä on luonnon monimuotoisuutta koskeva politiikka. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Luonnon suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen on nimenomaisesti mainittu toisesta ympäristöohjelmasta (1977–1981) lähtien kaikissa (!) ympäristöohjelmissa ”ensisijaisena tavoitteena”, ja nyt jälleen kerran kahdeksannessa ympäristöohjelmassa. Tähänastisten ympäristöohjelmien puolesta ei puhu se, että luonnon monimuotoisuus on yli 40 vuotta (!) ollut kyseisten ohjelmien keskiössä, mutta komission oli todettava toukokuussa 2020 esittämässään biodiversiteettistrategiassa, että ”luonto on kriisissä”. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kaikkien ympäristöohjelmien rinnalla on kuitenkin olemassa selkeitä ajatuksia ja ehdotuksia tilanteen korjaamiseksi. Esimerkiksi komission esittämään biodiversiteettistrategiaan (2) sisältyy pitkä toimenpideluettelo. Sekä neuvostolla että Euroopan parlamentilla olisi ollut riittävästi tilaisuuksia panna täytäntöön siihen sisältyviä konkreettisia vaatimuksia muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen yhteydessä. Tähän tilaisuuteen ei tartuttu. ETSK ei ymmärrä, mitä parannuksia voitaisiin nyt saada aikaan kahdeksannella ympäristöohjelmalla, joka neuvoston ja Euroopan parlamentin on määrä hyväksyä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | On kuitenkin selvää, miten kahdeksannella ympäristöohjelmalla voisi olla lisäarvoa: jos biodiversiteettistrategia ja Pellolta pöytään -strategia (ja muut vastaavat strategia-asiakirjat), jotka komissio on esittänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöön panemiseksi, integroitaisiin konkreettisine yksityiskohtaisine vaatimuksineen virallisesti kahdeksanteen ympäristöohjelmaan, neuvosto ja parlamentti toisivat esiin kannattavansa näiden konkreettisten ehdotusten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Lisäksi neuvosto ja Euroopan parlamentti voisivat kahdeksannen ympäristöohjelman kautta myös velvoittaa komission Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vakiinnuttamiseen ja syventämiseen antamalla sille nimenomaiseksi tehtäväksi esittää viimeistään uuden toimikauden alkuun mennessä säädösehdotus ”EU:n toimintaohjelma 2050” (muutettu ja laajennettu Euroopan vihreän kehityksen ohjelma), jonka myötä kahdeksanteen ympäristöohjelmaan lisättäisiin konkreettisen ja yksityiskohtaisen toimenpideluettelon sisältävä liite. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tällaisia toimia ei kuitenkaan nyt kaavailla, minkä vuoksi kahdeksannen ympäristöohjelman esitetyssä muodossaan mukanaan tuoma lisäarvo kaventuu seurantamallin ja raportoinnin ilmoitettuun parantamiseen. Seurannan ja hallinnoinnin parantamiseen – niin tärkeää kuin se onkin – ei kuitenkaan tarvita ”toimintaohjelmaa”. |
| --- | --- |

3.10

4.   Loppuhuomioita

| 4.1 | Komissio arvioi edellisten ympäristöohjelmien ja uuden kahdeksannen ympäristöohjelman merkityksen ja vaikutuksen selvästi suuremmaksi kuin ETSK. Komitea ei esimerkiksi yhdy komission toteamukseen, jonka mukaan seitsemännessä ympäristöohjelmassa ”ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaa”. YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma on aivan liian monitahoinen, jotta se voisi näkyä innovatiivisessakaan eurooppalaisessa ympäristöpolitiikassa. Kaikessa ympäristöpolitiikassa olisi luonnollisesti otettava huomioon myös köyhyys-, nälkä-, koulutus- ja sukupuolikysymykset, mutta niitä ei voida käsitellä riittävästi sen puitteissa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Juuri tästä syystä ETSK on kehottanut EU:ta laatimaan erillisen ”EU:n toimintaohjelman 2050”, johon on luonnollisesti sisällyttävä myös vahva ympäristöulottuvuus. Edes nykyinen Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ei ole riittävä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöön panemiseksi, sillä – niin eurooppalaisiin kuin maailmanlaajuisiin – sosiaalisiin kysymyksiin ei puututa riittävästi. ETSK haluaa kuitenkin erityisesti korostaa, että sen mielestä Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on hyvä ja vakaa perusta kattavalle kestävän kehityksen strategialle ”EU:n toimintaohjelma 2050”. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suosittaa myös, että komission teksteissä esitettävät poliittiset tavoitteet muotoillaan siten, että Euroopan kansalaiset kykenevät hahmottamaan, miten ne voidaan saavuttaa. Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa puhutaan sellaisen ”uusintavan kasvumallin” edistämisestä, jossa ”maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan”. Monille kansalaisille ja myös poliittisille päättäjille lienee epäselvää, mitä tarkoitetaan ”uusintavalla kasvumallilla” ja mitä tarkoittaisi päivittäisessä elämässä, että maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Lisäksi ETSK suosittaa painokkaasti käynnistämään yleisen keskustelun mahdollisten tulevien ympäristöohjelmien roolista. Tässä yhteydessä olisi avuksi, että kahdeksannen ympäristöohjelman arviointi toteutettaisiin aiemmin kuin vasta yhdeksän kuukautta ennen ohjelman päättymistä. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2020:0652:FIN:FI:PDF, 2 artiklan 2 kohdan c alakohta.

1

(2)  Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia, COM(2020) 380 final.

2

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/80 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/80

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta (kodifikaatio)”

(COM(2020) 739 final – 2020/0329 (COD))

(2021/C 123/13)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 23.11.2020
  Euroopan unionin neuvosto, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 23.11.2020

Euroopan unionin neuvosto, 27.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen”

(COM(2020) 826 final – 2020/0362 (COD))

(2021/C 123/14)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020
  Euroopan parlamentti, 14.12.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020

Euroopan parlamentti, 14.12.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/82 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa mainitun siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä”

(COM(2020) 827 final – 2020/0363 (COD))

(2021/C 123/15)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020
  Euroopan parlamentti, 14.12.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020

Euroopan parlamentti, 14.12.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/83 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/83

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietyistä lentoturvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä”

(COM(2020) 828 final – 2020/0364 (COD))

(2021/C 123/16)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020
  Euroopan parlamentti, 14.12.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020

Euroopan parlamentti, 14.12.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/84

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus covid-19:n leviämisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä sekä tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettuja viiteajanjaksoja seuraavien viiteajanjaksojen ajaksi”

(COM(2021) 25 final – 2021/0012 (COD))

(2021/C 123/17)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 28.1.2021
  Euroopan parlamentti, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artikla, 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon nro | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 28.1.2021

Euroopan parlamentti, 8.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artikla, 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon nro

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/85

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä”

(COM(2020) 830 final – 2020/0366 (COD))

(2021/C 123/18)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 14.12.2020
  neuvosto, 11.12.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 14.12.2020

neuvosto, 11.12.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/86

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2008/971/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetun metsänviljelyaineiston vastaavuudesta unionissa tuotetun metsänviljelyaineiston kanssa”

(COM(2020) 852 final – 2020/0378 (COD))

(2021/C 123/19)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.1.2021
  neuvosto, 8.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.1.2021

neuvosto, 8.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös neuvoston päätösten 2003/17/EY ja 2005/834/EY muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettujen siemenviljelmien viljelystarkastusten ja viljelykasvilajikkeiden ylläpitoa koskevien tarkastusten vastaavuuden osalta”

(COM(2020) 853 final – 2020/0379 (COD))

(2021/C 123/20)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.1.2021
  neuvosto, 8.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.1.2021 |
| Täysistunnon numero | 557 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.1.2021

neuvosto, 8.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

27.1.2021

Täysistunnon numero

557

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 27.–28. tammikuuta 2021 pitämässään 557. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 27. tammikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---