# Az Európai Unió C 181/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 181 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. május 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 181

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. május 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2021/C 181/01 | A Tanács (EU) 17/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2021. április 20-án elfogadott szöveg (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 181/02 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 17/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 25 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2021/C 181/01

A Tanács (EU) 17/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2021. április 20-án elfogadott szöveg (
  1
  )

1

1

2021/C 181/02

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 17/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 2021.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/1

---

A TANÁCS (EU) 17/2021 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

A Tanács által 2021. április 20-án elfogadott szöveg

(EGT-vonatkozású szöveg)

2021/C 181/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. cikke (4) bekezdésére, 166. cikke (4) bekezdésére és 214. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Unió szolidaritásra épül mind polgárai, mind a tagállamok között. Ezen egyetemes és közös érték vezérli az Unió fellépéseit, és biztosítja a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások leküzdéséhez szükséges egységet, amely kihívások megoldásában a fiatalok is akarnak segíteni szolidaritásuk gyakorlatban történő kifejezésével. Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke kiemeli a szolidaritást, mint az Unió számára egyik kulcsfontosságú elvet. A szolidaritás elvére az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése is hivatkozik az Unió külső tevékenységeinek egyik alapjaként. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió szolidaritásra épül mind polgárai, mind a tagállamok között. Ezen egyetemes és közös érték vezérli az Unió fellépéseit, és biztosítja a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások leküzdéséhez szükséges egységet, amely kihívások megoldásában a fiatalok is akarnak segíteni szolidaritásuk gyakorlatban történő kifejezésével. Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke kiemeli a szolidaritást, mint az Unió számára egyik kulcsfontosságú elvet. A szolidaritás elvére az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése is hivatkozik az Unió külső tevékenységeinek egyik alapjaként.

| (2) | Mivel a világban jelentősen nőttek a felmerülő humanitárius szükségletek, továbbá annak érdekében, hogy fokozottan előmozdítsuk a szolidaritást és a humanitárius segítségnyújtás átláthatóságát az uniós polgárok körében, elő kell segíteni a tagállamok közötti, valamint az ember okozta vagy természeti katasztrófákkal sújtott harmadik országokkal vállalt szolidaritást. |
| --- | --- |

(2)

Mivel a világban jelentősen nőttek a felmerülő humanitárius szükségletek, továbbá annak érdekében, hogy fokozottan előmozdítsuk a szolidaritást és a humanitárius segítségnyújtás átláthatóságát az uniós polgárok körében, elő kell segíteni a tagállamok közötti, valamint az ember okozta vagy természeti katasztrófákkal sújtott harmadik országokkal vállalt szolidaritást.

| (3) | A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a szükségletalapú humanitárius reagáláshoz, és azokat a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott, „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” című együttes nyilatkozatban (4) meghatározott, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus kell, hogy vezérelje. Elő kell mozdítani a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogot. |
| --- | --- |

(3)

A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a szükségletalapú humanitárius reagáláshoz, és azokat a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott, „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” című együttes nyilatkozatban (4) meghatározott, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus kell, hogy vezérelje. Elő kell mozdítani a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogot.

| (4) | Adott esetben figyelembe kell venni az Egyesült Nemzetek (ENSZ) Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának központi és átfogó koordinációs szerepét a humanitárius válságokra adandó koherens nemzetközi reagálás előmozdítása terén. |
| --- | --- |

(4)

Adott esetben figyelembe kell venni az Egyesült Nemzetek (ENSZ) Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának központi és átfogó koordinációs szerepét a humanitárius válságokra adandó koherens nemzetközi reagálás előmozdítása terén.

| (5) | A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek hozzá kell járulniuk egy megfelelő humanitárius reagáláshoz, amely megerősíti az uniós humanitárius segítségnyújtási szakpolitikában a nemi dimenziót, és előmozdítja valamennyi korosztályban a nők és a férfiak sajátos szükségleteihez igazított megfelelő humanitárius reagálást. A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek figyelembe kell venniük a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő személyek – beleértve a nőket és a gyermekeket is – és a kockázatoknak leginkább kitett személyek szükségleteit és képességeit. |
| --- | --- |

(5)

A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek hozzá kell járulniuk egy megfelelő humanitárius reagáláshoz, amely megerősíti az uniós humanitárius segítségnyújtási szakpolitikában a nemi dimenziót, és előmozdítja valamennyi korosztályban a nők és a férfiak sajátos szükségleteihez igazított megfelelő humanitárius reagálást. A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek figyelembe kell venniük a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő személyek – beleértve a nőket és a gyermekeket is – és a kockázatoknak leginkább kitett személyek szükségleteit és képességeit.

| (6) | A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek – a humanitárius segélyezés elveivel összhangban – törekedniük kell az uniós humanitárius segítségnyújtás eredményességének és hatékonyságának a fokozására. |
| --- | --- |

(6)

A humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységeknek – a humanitárius segélyezés elveivel összhangban – törekedniük kell az uniós humanitárius segítségnyújtás eredményességének és hatékonyságának a fokozására.

| (7) | Az Unió helyzetéről szóló, 2016. szeptember 14-i beszéd hangsúlyozta a fiatalokba való befektetés szükségességét, és bejelentette egy Európai Szolidaritási Testület létrehozását abból a célból, hogy az egész Unióban lehetőségeket teremtsen a fiatalok számára, hogy a társadalom számára jelentős hozzájárulást tegyenek, szolidaritást mutassanak, és fejlesszék képességeiket, lehetővé téve számukra, hogy ne csak munkatapasztalatot szerezzenek, hanem felbecsülhetetlen emberi tapasztalatokat is. |
| --- | --- |

(7)

Az Unió helyzetéről szóló, 2016. szeptember 14-i beszéd hangsúlyozta a fiatalokba való befektetés szükségességét, és bejelentette egy Európai Szolidaritási Testület létrehozását abból a célból, hogy az egész Unióban lehetőségeket teremtsen a fiatalok számára, hogy a társadalom számára jelentős hozzájárulást tegyenek, szolidaritást mutassanak, és fejlesszék képességeiket, lehetővé téve számukra, hogy ne csak munkatapasztalatot szerezzenek, hanem felbecsülhetetlen emberi tapasztalatokat is.

| (8) | „Az Európai Szolidaritási Testület” című, 2016. december 7-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy egész Európában meg kell erősíteni a szolidaritási munkát, a fiatalok számára több és jobb lehetőséget kell biztosítani a legkülönbözőbb területeket érintő szolidaritási tevékenységek folytatásához, valamint támogatni kell a nemzeti, regionális és helyi szereplők munkáját a különböző kihívások és válsághelyzetek megoldásában. Az említett közlemény indította el az Európai Szolidaritási Testület első fázisát, amelyben különböző uniós programokhoz tartozó erőforrásokat mozgósítottak, hogy önkéntességi, gyakornoki és munkavállalási lehetőségeket kínáljanak a fiataloknak az egész Unióban. |
| --- | --- |

(8)

„Az Európai Szolidaritási Testület” című, 2016. december 7-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy egész Európában meg kell erősíteni a szolidaritási munkát, a fiatalok számára több és jobb lehetőséget kell biztosítani a legkülönbözőbb területeket érintő szolidaritási tevékenységek folytatásához, valamint támogatni kell a nemzeti, regionális és helyi szereplők munkáját a különböző kihívások és válsághelyzetek megoldásában. Az említett közlemény indította el az Európai Szolidaritási Testület első fázisát, amelyben különböző uniós programokhoz tartozó erőforrásokat mozgósítottak, hogy önkéntességi, gyakornoki és munkavállalási lehetőségeket kínáljanak a fiataloknak az egész Unióban.

| (9) | E rendelet összefüggésében a „szolidaritás” a közjó iránti, egyéni és kollektív felelősségérzetként értelmezendő, ami konkrét intézkedésekben nyilvánul meg. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet összefüggésében a „szolidaritás” a közjó iránti, egyéni és kollektív felelősségérzetként értelmezendő, ami konkrét intézkedésekben nyilvánul meg.

| (10) | A szolidaritás egyik fontos megnyilvánulása – az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség alapvető elvein alapuló – segítség nyújtása az Unión kívül élő, humanitárius segélyre szoruló emberek és közösségek számára. |
| --- | --- |

(10)

A szolidaritás egyik fontos megnyilvánulása – az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség alapvető elvein alapuló – segítség nyújtása az Unión kívül élő, humanitárius segélyre szoruló emberek és közösségek számára.

| (11) | Tovább kell erősíteni a harmadik országbeli válságok és katasztrófák áldozatai iránti szolidaritást, valamint az uniós polgárok körében növelni kell a tájékozottságot és a láthatóságot a humanitárius segítségnyújtást és általában az önkéntességet mint egész életen át tartó tevékenységet illetően. |
| --- | --- |

(11)

Tovább kell erősíteni a harmadik országbeli válságok és katasztrófák áldozatai iránti szolidaritást, valamint az uniós polgárok körében növelni kell a tájékozottságot és a láthatóságot a humanitárius segítségnyújtást és általában az önkéntességet mint egész életen át tartó tevékenységet illetően.

| (12) | Az Unió és a tagállamok kötelezettséget vállaltak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendje és annak fenntartható fejlődési céljai belső és külső fellépések révén történő végrehajtására. |
| --- | --- |

(12)

Az Unió és a tagállamok kötelezettséget vállaltak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendje és annak fenntartható fejlődési céljai belső és külső fellépések révén történő végrehajtására.

| (13) | A humanitárius és a fejlesztési törekvések gyakorlatban történő összekapcsolásáról szóló, 2017. május 19-i következtetéseiben a Tanács elismerte annak szükségességét, hogy erősíteni kell a rezilienciát a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési együttműködés jobb összekapcsolása révén, és tovább kell erősíteni a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztési együttműködés és a konfliktusmegelőzés egymást kiegészítő megközelítései közötti operatív kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(13)

A humanitárius és a fejlesztési törekvések gyakorlatban történő összekapcsolásáról szóló, 2017. május 19-i következtetéseiben a Tanács elismerte annak szükségességét, hogy erősíteni kell a rezilienciát a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési együttműködés jobb összekapcsolása révén, és tovább kell erősíteni a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztési együttműködés és a konfliktusmegelőzés egymást kiegészítő megközelítései közötti operatív kapcsolatokat.

| (14) | A fiatalok számára a szolidaritási tevékenységekbe történő bekapcsolódásra olyan könnyen hozzáférhető és inkluzív lehetőségeket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy kifejezzék a közösségek javára történő cselekvés melletti elkötelezettségüket, miközben személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésük szempontjából is hasznos tapasztalatokra, ismeretekre, készségekre és képességekre tesznek szert, ezáltal javítva foglalkoztathatóságukat. Az említett szolidaritási tevékenységeknek támogatniuk kell a fiatal önkéntesek mobilitását, az interkulturális/kultúrák közti érzékenységet és az interkulturális párbeszédet is. |
| --- | --- |

(14)

A fiatalok számára a szolidaritási tevékenységekbe történő bekapcsolódásra olyan könnyen hozzáférhető és inkluzív lehetőségeket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy kifejezzék a közösségek javára történő cselekvés melletti elkötelezettségüket, miközben személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésük szempontjából is hasznos tapasztalatokra, ismeretekre, készségekre és képességekre tesznek szert, ezáltal javítva foglalkoztathatóságukat. Az említett szolidaritási tevékenységeknek támogatniuk kell a fiatal önkéntesek mobilitását, az interkulturális/kultúrák közti érzékenységet és az interkulturális párbeszédet is.

| (15) | A fiatalok számára kínált szolidaritási tevékenységeknek lehetővé kell tenniük a fiatalok s konkrét és hasznos hozzájárulásait. A szolidaritási tevékenységeknek kielégítetlen társadalmi igényekre kell reagálniuk, valamint hozzá kell járulniuk a közösségek és a polgári szerepvállalás erősítéséhez. A szolidaritási tevékenységeknek lehetőségeket kell kínálniuk a fiataloknak, hogy értékes tudásra, készségekre és képességekre tegyenek szert. A szolidaritási tevékenységeknek pénzügyi szempontból hozzáférhetőnek kell lenniük a fiatalok számára, és azokat biztonságos és egészséges körülmények között kell végezni. |
| --- | --- |

(15)

A fiatalok számára kínált szolidaritási tevékenységeknek lehetővé kell tenniük a fiatalok s konkrét és hasznos hozzájárulásait. A szolidaritási tevékenységeknek kielégítetlen társadalmi igényekre kell reagálniuk, valamint hozzá kell járulniuk a közösségek és a polgári szerepvállalás erősítéséhez. A szolidaritási tevékenységeknek lehetőségeket kell kínálniuk a fiataloknak, hogy értékes tudásra, készségekre és képességekre tegyenek szert. A szolidaritási tevékenységeknek pénzügyi szempontból hozzáférhetőnek kell lenniük a fiatalok számára, és azokat biztonságos és egészséges körülmények között kell végezni.

| (16) | Az Európai Szolidaritási Testület program (a továbbiakban: a program) egyablakos ügyintézést biztosít az Unión belül és kívül végzett szolidaritási tevékenységek tekintetében. Az uniós finanszírozás hatékonyságának és a program hatásának maximalizálása érdekében a Bizottságnak törekednie kell valamennyi releváns program között koherens módon szinergiák kialakítására, anélkül azonban, hogy az ilyen szinergiák ahhoz vezetnének, hogy a forrásokat az e rendeletben meghatározottaktól eltérő célkitűzések elérésére használják. Biztosítani kell az összhangot és a kiegészítő jelleget az egyéb releváns uniós szakpolitikákkal, így például az Európai Unió 2019-2027 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájával (5) és egyéb releváns uniós programokkal, különösen az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) (1) létrehozott Erasmus+ programmal. A program a korábbi és a meglévő programok – különösen az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai önkéntes szolgálat és a 375/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott, az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés – erősségeire és szinergiáira épül. A program-tevékenységek szempontjából releváns, létező uniós szintű hálózatokkal, így például az Eurodesk hálózattal is biztosítani kell a kiegészítő jelleget. Továbbá biztosítani kell a kiegészítő jelleget a meglévő kapcsolódó rendszerek, különösen az olyan nemzeti szolidaritási rendszerek, mint például az önkéntesség, a civil szolgálat és fiatalok számára biztosított mobilitási rendszerek, valamint a program között az ilyen rendszerek hatásának és jellegzetességeinek kölcsönös fokozása és gazdagítása, valamint adott esetben a bevált gyakorlatok kihasználása érdekében. A program nem helyettesítheti a hasonló nemzeti rendszereket. Biztosítani kell valamennyi fiatal számára az egyenlő hozzáférést a nemzeti szolidaritási tevékenységekhez. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Szolidaritási Testület program (a továbbiakban: a program) egyablakos ügyintézést biztosít az Unión belül és kívül végzett szolidaritási tevékenységek tekintetében. Az uniós finanszírozás hatékonyságának és a program hatásának maximalizálása érdekében a Bizottságnak törekednie kell valamennyi releváns program között koherens módon szinergiák kialakítására, anélkül azonban, hogy az ilyen szinergiák ahhoz vezetnének, hogy a forrásokat az e rendeletben meghatározottaktól eltérő célkitűzések elérésére használják. Biztosítani kell az összhangot és a kiegészítő jelleget az egyéb releváns uniós szakpolitikákkal, így például az Európai Unió 2019-2027 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájával (5) és egyéb releváns uniós programokkal, különösen az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) (1) létrehozott Erasmus+ programmal. A program a korábbi és a meglévő programok – különösen az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai önkéntes szolgálat és a 375/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott, az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés – erősségeire és szinergiáira épül. A program-tevékenységek szempontjából releváns, létező uniós szintű hálózatokkal, így például az Eurodesk hálózattal is biztosítani kell a kiegészítő jelleget. Továbbá biztosítani kell a kiegészítő jelleget a meglévő kapcsolódó rendszerek, különösen az olyan nemzeti szolidaritási rendszerek, mint például az önkéntesség, a civil szolgálat és fiatalok számára biztosított mobilitási rendszerek, valamint a program között az ilyen rendszerek hatásának és jellegzetességeinek kölcsönös fokozása és gazdagítása, valamint adott esetben a bevált gyakorlatok kihasználása érdekében. A program nem helyettesítheti a hasonló nemzeti rendszereket. Biztosítani kell valamennyi fiatal számára az egyenlő hozzáférést a nemzeti szolidaritási tevékenységekhez.

| (17) | A programot hétéves időszakra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (9) megállapított, a 2021. január 1-jétől2027. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021-2027-es többéves pénzügyi keret) időtartamához. |
| --- | --- |

(17)

A programot hétéves időszakra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (9) megállapított, a 2021. január 1-jétől2027. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021-2027-es többéves pénzügyi keret) időtartamához.

| (18) | Az Unió kapcsolódó jogi aktusainak értelmezése tekintetében mind a határon átnyúló önkéntességet, mind a továbbra is az 1288/2013/EU rendelet alapján támogatott önkéntességet helyénvaló egyenértékűnek tekinteni az európai önkéntes szolgálat keretében vállalt önkéntességgel. |
| --- | --- |

(18)

Az Unió kapcsolódó jogi aktusainak értelmezése tekintetében mind a határon átnyúló önkéntességet, mind a továbbra is az 1288/2013/EU rendelet alapján támogatott önkéntességet helyénvaló egyenértékűnek tekinteni az európai önkéntes szolgálat keretében vállalt önkéntességgel.

| (19) | A program célja, hogy új lehetőségeket nyisson meg a fiatalok előtt, hogy a szolidaritással kapcsolatos területeken önkéntességi tevékenységeket vállaljanak, továbbá a saját kezdeményezésük alapján szolidaritási projekteket tervezzenek és dolgozzanak ki. Ezen lehetőségek hozzájárulnak a fiatalok személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődéséhez. A programnak támogatnia kell a hálózatépítési tevékenységeket is a résztvevők és a részt vevő szervezetek számára, valamint a támogatott tevékenységek minőségét biztosító és a résztvevők által megszerzett ismeretek érvényesítését fokozó intézkedéseket. A program ezáltal hozzá szándékozik járulni a fiatalok számára releváns európai együttműködéshez is, és felhívja a figyelmet annak pozitív hatására. Helyénvaló, hogy a kínált szolidaritási tevékenységek a résztvevőknek és a részt vevő szervezeteknek szóló, egyértelmű és részletes eljárást kövessenek, meghatározva a szolidaritási tevékenységek valamennyi szakaszának lépéseit. |
| --- | --- |

(19)

A program célja, hogy új lehetőségeket nyisson meg a fiatalok előtt, hogy a szolidaritással kapcsolatos területeken önkéntességi tevékenységeket vállaljanak, továbbá a saját kezdeményezésük alapján szolidaritási projekteket tervezzenek és dolgozzanak ki. Ezen lehetőségek hozzájárulnak a fiatalok személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődéséhez. A programnak támogatnia kell a hálózatépítési tevékenységeket is a résztvevők és a részt vevő szervezetek számára, valamint a támogatott tevékenységek minőségét biztosító és a résztvevők által megszerzett ismeretek érvényesítését fokozó intézkedéseket. A program ezáltal hozzá szándékozik járulni a fiatalok számára releváns európai együttműködéshez is, és felhívja a figyelmet annak pozitív hatására. Helyénvaló, hogy a kínált szolidaritási tevékenységek a résztvevőknek és a részt vevő szervezeteknek szóló, egyértelmű és részletes eljárást kövessenek, meghatározva a szolidaritási tevékenységek valamennyi szakaszának lépéseit.

| (20) | A szolidaritási tevékenységeknek potenciális európai hozzáadott értéket kell képviselniük, és a közösségek javát kell szolgálniuk, valamint elő kell mozdítaniuk a résztvevők személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődését is. Szolidaritási tevékenységeket különböző területekkel kapcsolatban kell kialakítani, így például: oktatás és képzés; ifjúsági munka; foglalkoztatás; nemek közötti egyenlőség; vállalkozói kedv és különösen társadalmi érdekű vállalkozói kedv; állampolgárság és demokratikus részvétel; interkulturális érzékenység és interkulturális párbeszéd; társadalmi inklúzió; a fogyatékossággal élő személyek befogadása; környezet- és természetvédelem; éghajlat-politikai fellépés; katasztrófamegelőzés, katasztrófára való felkészültség és katasztrófa utáni helyreállítás; mezőgazdaság és vidékfejlesztés; élelmiszerek és nem élelmiszer jellegű cikkek biztosítása; egészség és jóllét; kultúra, beleértve a kulturális örökséget is; kreativitás; testnevelés és sport; szociális ellátás és jólét; harmadik országbeli állampolgárok befogadása és integrációja, figyelembe véve a migráns hátterű személyek előtt álló kihívásokat; területi együttműködés és kohézió; és a határokon átnyúló együttműködés. A szolidaritási tevékenységeknek jelentős tanulási és képzési dimenziót kell magukban foglalniuk olyan releváns tevékenységek által, amelyeket a szolidaritási tevékenységet megelőzően, az alatt és azt követően kínálnak a résztvevőknek. |
| --- | --- |

(20)

A szolidaritási tevékenységeknek potenciális európai hozzáadott értéket kell képviselniük, és a közösségek javát kell szolgálniuk, valamint elő kell mozdítaniuk a résztvevők személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődését is. Szolidaritási tevékenységeket különböző területekkel kapcsolatban kell kialakítani, így például: oktatás és képzés; ifjúsági munka; foglalkoztatás; nemek közötti egyenlőség; vállalkozói kedv és különösen társadalmi érdekű vállalkozói kedv; állampolgárság és demokratikus részvétel; interkulturális érzékenység és interkulturális párbeszéd; társadalmi inklúzió; a fogyatékossággal élő személyek befogadása; környezet- és természetvédelem; éghajlat-politikai fellépés; katasztrófamegelőzés, katasztrófára való felkészültség és katasztrófa utáni helyreállítás; mezőgazdaság és vidékfejlesztés; élelmiszerek és nem élelmiszer jellegű cikkek biztosítása; egészség és jóllét; kultúra, beleértve a kulturális örökséget is; kreativitás; testnevelés és sport; szociális ellátás és jólét; harmadik országbeli állampolgárok befogadása és integrációja, figyelembe véve a migráns hátterű személyek előtt álló kihívásokat; területi együttműködés és kohézió; és a határokon átnyúló együttműködés. A szolidaritási tevékenységeknek jelentős tanulási és képzési dimenziót kell magukban foglalniuk olyan releváns tevékenységek által, amelyeket a szolidaritási tevékenységet megelőzően, az alatt és azt követően kínálnak a résztvevőknek.

| (21) | Az önkéntesség – mind az Unión belül, mind az Unión kívül – gazdag tapasztalatszerzést jelent nemformális és informális tanulási kontextusban, és fokozza a fiatalok személyes, szociális-tanulmányi és szakmai fejlődését, aktív polgári szerepvállalását, polgári részvételét és foglalkoztathatóságát. Az önkéntesség nem gyakorolhat kedvezőtlenül hatást a potenciális vagy meglévő fizetett foglalkoztatást, és nem tekinthető ez utóbbi helyettesítőjének. A Bizottságnak és a tagállamoknak a nyitott koordinációs módszer keretében együtt kell működniük az ifjúsági területre vonatkozó önkéntességi szakpolitikákat illetően. |
| --- | --- |

(21)

Az önkéntesség – mind az Unión belül, mind az Unión kívül – gazdag tapasztalatszerzést jelent nemformális és informális tanulási kontextusban, és fokozza a fiatalok személyes, szociális-tanulmányi és szakmai fejlődését, aktív polgári szerepvállalását, polgári részvételét és foglalkoztathatóságát. Az önkéntesség nem gyakorolhat kedvezőtlenül hatást a potenciális vagy meglévő fizetett foglalkoztatást, és nem tekinthető ez utóbbi helyettesítőjének. A Bizottságnak és a tagállamoknak a nyitott koordinációs módszer keretében együtt kell működniük az ifjúsági területre vonatkozó önkéntességi szakpolitikákat illetően.

| (22) | A fiatalok kezdeményező szelleme a társadalom és a munkaerőpiac számára is fontos érték. A program hozzájárul az említett kezdeményező szellem erősítéséhez azzal, hogy lehetőséget biztosít a fiataloknak olyan saját szolidaritási projektek megtervezéséhez és végrehajtásához, amelyek konkrét kihívások kezelését célozzák a helyi közösségeik javára. A szolidaritási projektek lehetőséget biztosítanak a közös kihívásokra vonatkozó ötletek és az azokra reagáló innovatív megoldások kipróbálására alulról szerveződő megközelítés révén, és e projektek támogatják a fiatalokat abban, hogy maguk is szolidaritási tevékenységek kezdeményezőivé váljanak. A szolidaritási projektek ugródeszkaként is szolgálnak további szolidaritási tevékenységek vállalásához, és az első ösztönző lépést jelentik a résztvevők számára, hogy önfoglalkoztatásba fogjanak, valamint önkéntesként, gyakornokként vagy munkavállalóként továbbra is aktív polgárok legyenek egyesületekben, nem kormányzati szervezetekben vagy más, a szolidaritási, a nonprofit és az ifjúsági ágazatban aktív testületekben. |
| --- | --- |

(22)

A fiatalok kezdeményező szelleme a társadalom és a munkaerőpiac számára is fontos érték. A program hozzájárul az említett kezdeményező szellem erősítéséhez azzal, hogy lehetőséget biztosít a fiataloknak olyan saját szolidaritási projektek megtervezéséhez és végrehajtásához, amelyek konkrét kihívások kezelését célozzák a helyi közösségeik javára. A szolidaritási projektek lehetőséget biztosítanak a közös kihívásokra vonatkozó ötletek és az azokra reagáló innovatív megoldások kipróbálására alulról szerveződő megközelítés révén, és e projektek támogatják a fiatalokat abban, hogy maguk is szolidaritási tevékenységek kezdeményezőivé váljanak. A szolidaritási projektek ugródeszkaként is szolgálnak további szolidaritási tevékenységek vállalásához, és az első ösztönző lépést jelentik a résztvevők számára, hogy önfoglalkoztatásba fogjanak, valamint önkéntesként, gyakornokként vagy munkavállalóként továbbra is aktív polgárok legyenek egyesületekben, nem kormányzati szervezetekben vagy más, a szolidaritási, a nonprofit és az ifjúsági ágazatban aktív testületekben.

| (23) | Az önkéntességben részt vevők (a továbbiakban: önkéntesek) hozzájárulhatnak a szükségleteken alapuló és elvek által vezérelt uniós humanitárius segítségnyújtási kapacitás erősítéséhez és a humanitárius ágazat eredményességének fokozásához, feltéve, hogy megfelelően kiválasztottak, képzettek és felkészítettek a bevetésre annak biztosítására, hogy rendelkezzenek a rászorulók leghatékonyabb módon történő segítéséhez szükséges készségekkel és képességekkel, és feltéve, hogy megfelelő támogatásra és felügyeletre számíthatnak az önkéntes tevékenység helyszínén. Ezért a magas szintű készségekkel rendelkező, magasan képzett és tapasztalt segítők, mentorok és szakértők fontos szerepet töltenek be azzal, hogy az önkéntesség részeként a helyszínen hozzájárulnak a humanitárius segítségnyújtás hatékonyságához és támogatják az önkénteseket. Az ilyen segítők, mentorok és szakértők részt vehetnek az önkéntességben az önkéntesek vezetése és kísérése érdekében, valamint segíthetnek az önkéntesség fejlesztési és kapacitásépítési komponensének támogatásában, megerősítve ezáltal a helyi hálózatokat és közösségeket. Különös figyelmet kell szentelni a harmadik országok fogadó szervezeteinek kapacitásépítésére, továbbá az önkéntesség helyi körülményekhez való hozzáigazítására, valamint az önkéntesek és a helyi humanitárius szervezetek, a fogadó közösség és a civil társadalom között interakció elősegítésére. |
| --- | --- |

(23)

Az önkéntességben részt vevők (a továbbiakban: önkéntesek) hozzájárulhatnak a szükségleteken alapuló és elvek által vezérelt uniós humanitárius segítségnyújtási kapacitás erősítéséhez és a humanitárius ágazat eredményességének fokozásához, feltéve, hogy megfelelően kiválasztottak, képzettek és felkészítettek a bevetésre annak biztosítására, hogy rendelkezzenek a rászorulók leghatékonyabb módon történő segítéséhez szükséges készségekkel és képességekkel, és feltéve, hogy megfelelő támogatásra és felügyeletre számíthatnak az önkéntes tevékenység helyszínén. Ezért a magas szintű készségekkel rendelkező, magasan képzett és tapasztalt segítők, mentorok és szakértők fontos szerepet töltenek be azzal, hogy az önkéntesség részeként a helyszínen hozzájárulnak a humanitárius segítségnyújtás hatékonyságához és támogatják az önkénteseket. Az ilyen segítők, mentorok és szakértők részt vehetnek az önkéntességben az önkéntesek vezetése és kísérése érdekében, valamint segíthetnek az önkéntesség fejlesztési és kapacitásépítési komponensének támogatásában, megerősítve ezáltal a helyi hálózatokat és közösségeket. Különös figyelmet kell szentelni a harmadik országok fogadó szervezeteinek kapacitásépítésére, továbbá az önkéntesség helyi körülményekhez való hozzáigazítására, valamint az önkéntesek és a helyi humanitárius szervezetek, a fogadó közösség és a civil társadalom között interakció elősegítésére.

| (24) | Fontos, hogy a résztvevők és a részt vevő szervezetek érezzék, hogy olyan egyének és szervezetek közösségéhez tartoznak, akik és amelyek elkötelezettek a szolidaritás fokozása iránt egész Európában. A részt vevő szervezeteknek ugyanakkor a lehetőségeik fejlesztéséhez támogatásra is szükségük van, hogy egyre több résztvevő számára tudjanak jó minőségű szolidaritási tevékenységeket kínálni. A program támogatja a résztvevők és a részt vevő szervezetek közösségi szerepvállalásának erősítésére, a program szellemének előmozdítására, illetve a hasznos módszerek és tapasztalatok cseréjének ösztönzésére irányuló hálózatépítési tevékenységeket. A hálózatépítési tevékenységek hozzájárulnak a köz- és magánjogi szereplők körében a program ismertségének növeléséhez, valamint a résztvevők és részt vevő szervezetek által a program megvalósításáról adott visszajelzések összegyűjtésének megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(24)

Fontos, hogy a résztvevők és a részt vevő szervezetek érezzék, hogy olyan egyének és szervezetek közösségéhez tartoznak, akik és amelyek elkötelezettek a szolidaritás fokozása iránt egész Európában. A részt vevő szervezeteknek ugyanakkor a lehetőségeik fejlesztéséhez támogatásra is szükségük van, hogy egyre több résztvevő számára tudjanak jó minőségű szolidaritási tevékenységeket kínálni. A program támogatja a résztvevők és a részt vevő szervezetek közösségi szerepvállalásának erősítésére, a program szellemének előmozdítására, illetve a hasznos módszerek és tapasztalatok cseréjének ösztönzésére irányuló hálózatépítési tevékenységeket. A hálózatépítési tevékenységek hozzájárulnak a köz- és magánjogi szereplők körében a program ismertségének növeléséhez, valamint a résztvevők és részt vevő szervezetek által a program megvalósításáról adott visszajelzések összegyűjtésének megkönnyítéséhez.

| (25) | Különös figyelmet kell fordítani a program által kínált szolidaritási tevékenységek és lehetőségek minőségének biztosítására, elsősorban a következők révén: a résztvevőknek nyújtott online és offline képzések, nyelvi támogatás és adminisztratív támogatás a kérdéses szolidaritási tevékenységet megelőzően, az alatt és azt követően, továbbá baleseti, betegség- és felelősségbiztosítás. Biztosítani kell a résztvevők által a program keretében nyert tapasztalatok útján szerzett ismeretek, készségek és képességek érvényesítését. A résztvevők, a részt vevő szervezetek és a szándékolt kedvezményezettek biztonsága és védelme továbbra is elsődleges fontosságú. Az ilyen biztonságnak és védelemnek magában kell foglalnia az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban lévő, megfelelő biztonsági ellenőrzési követelményeket a kiszolgáltatott csoportokkal dolgozó résztvevők tekintetében. Valamennyi szolidaritási tevékenységet a „ne árts” elv tiszteletben tartásával, továbbá az előre nem látható körülmények – például környezeti válságok, konfliktusok és világjárványok – hatásának kellő mérlegelésével kell végezni. Az önkéntesek nem vethetők be nemzetközi és belső fegyveres konfliktusok területén folytatott műveletekben, vagy olyan létesítményekben, amelyek megszegik a nemzetközi emberi jogi normákat. |
| --- | --- |

(25)

Különös figyelmet kell fordítani a program által kínált szolidaritási tevékenységek és lehetőségek minőségének biztosítására, elsősorban a következők révén: a résztvevőknek nyújtott online és offline képzések, nyelvi támogatás és adminisztratív támogatás a kérdéses szolidaritási tevékenységet megelőzően, az alatt és azt követően, továbbá baleseti, betegség- és felelősségbiztosítás. Biztosítani kell a résztvevők által a program keretében nyert tapasztalatok útján szerzett ismeretek, készségek és képességek érvényesítését. A résztvevők, a részt vevő szervezetek és a szándékolt kedvezményezettek biztonsága és védelme továbbra is elsődleges fontosságú. Az ilyen biztonságnak és védelemnek magában kell foglalnia az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban lévő, megfelelő biztonsági ellenőrzési követelményeket a kiszolgáltatott csoportokkal dolgozó résztvevők tekintetében. Valamennyi szolidaritási tevékenységet a „ne árts” elv tiszteletben tartásával, továbbá az előre nem látható körülmények – például környezeti válságok, konfliktusok és világjárványok – hatásának kellő mérlegelésével kell végezni. Az önkéntesek nem vethetők be nemzetközi és belső fegyveres konfliktusok területén folytatott műveletekben, vagy olyan létesítményekben, amelyek megszegik a nemzetközi emberi jogi normákat.

| (26) | A programnak tiszteletben kell tartania a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó, 2017-es uniós iránymutatásokban és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkében foglalt alapelveket. |
| --- | --- |

(26)

A programnak tiszteletben kell tartania a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó, 2017-es uniós iránymutatásokban és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkében foglalt alapelveket.

| (27) | Annak érdekében, hogy a program-tevékenységek hatást gyakoroljanak a résztvevők személyes, tanulmányi, szociális, kulturális, állampolgári és szakmai fejlődésére, a kérdéses tevékenység tanulási eredményeit képező ismereteket, készségeket és képességeket megfelelően fel kell tárni és dokumentálni kell. Ennek érdekében, a 2012. december 20-i tanácsi ajánlásban (10) javasoltaknak megfelelően és adott esetben a nemzeti körülményekkel és sajátosságokkal összhangban, ösztönözni kell az uniós és nemzeti szintű hatékony eszközök – például a Youthpass és az Europass – felhasználását a nemformális és informális tanulás elismerésére. |
| --- | --- |

(27)

Annak érdekében, hogy a program-tevékenységek hatást gyakoroljanak a résztvevők személyes, tanulmányi, szociális, kulturális, állampolgári és szakmai fejlődésére, a kérdéses tevékenység tanulási eredményeit képező ismereteket, készségeket és képességeket megfelelően fel kell tárni és dokumentálni kell. Ennek érdekében, a 2012. december 20-i tanácsi ajánlásban (10) javasoltaknak megfelelően és adott esetben a nemzeti körülményekkel és sajátosságokkal összhangban, ösztönözni kell az uniós és nemzeti szintű hatékony eszközök – például a Youthpass és az Europass – felhasználását a nemformális és informális tanulás elismerésére.

| (28) | A Bizottságnak és a nemzeti irodáknak emellett ösztönözniük kell a korábbi résztvevőket, hogy tapasztalataikat – olyan szerepekben, mint nagykövetek vagy valamely hálózat tagjai – osszák meg az ifjúsági hálózatokon, illetve az oktatási létesítmények és műhelyek keretében. A korábbi résztvevők is hozzájárulhatnak a résztvevők képzéséhez. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottságnak és a nemzeti irodáknak emellett ösztönözniük kell a korábbi résztvevőket, hogy tapasztalataikat – olyan szerepekben, mint nagykövetek vagy valamely hálózat tagjai – osszák meg az ifjúsági hálózatokon, illetve az oktatási létesítmények és műhelyek keretében. A korábbi résztvevők is hozzájárulhatnak a résztvevők képzéséhez.

| (29) | A minőségi védjegynek kell biztosítania, hogy jogaik és feladataik tekintetében a részt vevő szervezetek a szolidaritási tapasztalatszerzés minden szakaszában megfeleljenek a program alapelveinek és követelményeinek. |
| --- | --- |

(29)

A minőségi védjegynek kell biztosítania, hogy jogaik és feladataik tekintetében a részt vevő szervezetek a szolidaritási tapasztalatszerzés minden szakaszában megfeleljenek a program alapelveinek és követelményeinek.

| (30) | A programban részt venni kívánó minden szervezetnek kell kapnia minőségi védjegyet, feltéve, hogy megfelel a megfelelő feltételeknek. A minőségi védjegy odaítéléséhez vezető eljárást a program végrehajtó szerveinek folyamatos jelleggel kell működtetniük. A program végrehajtó szerveinek időszakosan újra kell értékelniük, hogy a szervezetek továbbra is megfelelnek-e azon feltételeknek, amelyek a minőségi védjegyük odaítéléséhez vezettek. A minőségi védjegyet vissza kell vonni, amennyiben a program végrehajtó szervei által elvégzett ellenőrzésekkel összefüggésben megállapítást nyer, hogy az adott szervezet már nem felel meg az említett feltételeknek. A kisebb szervezetek eltántorításának elkerülése érdekében a minőségi védjegy odaítélésére irányuló adminisztratív eljárást minimálisra kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(30)

A programban részt venni kívánó minden szervezetnek kell kapnia minőségi védjegyet, feltéve, hogy megfelel a megfelelő feltételeknek. A minőségi védjegy odaítéléséhez vezető eljárást a program végrehajtó szerveinek folyamatos jelleggel kell működtetniük. A program végrehajtó szerveinek időszakosan újra kell értékelniük, hogy a szervezetek továbbra is megfelelnek-e azon feltételeknek, amelyek a minőségi védjegyük odaítéléséhez vezettek. A minőségi védjegyet vissza kell vonni, amennyiben a program végrehajtó szervei által elvégzett ellenőrzésekkel összefüggésben megállapítást nyer, hogy az adott szervezet már nem felel meg az említett feltételeknek. A kisebb szervezetek eltántorításának elkerülése érdekében a minőségi védjegy odaítélésére irányuló adminisztratív eljárást minimálisra kell csökkenteni.

| (31) | Valamely szervezetnek, amely a program keretében szolidaritási tevékenységek nyújtásához finanszírozásra kíván pályázni, először minőségi védjegyet kell szereznie. Nem kell ilyen előfeltételt alkalmazni olyan természetes személyekre, akik a résztvevők valamely informális csoportjának nevében a szolidaritási projektjeikhez kérnek pénzügyi támogatást. A minőségi védjegy megszerzése azonban automatikusan nem vezethet finanszírozáshoz a program keretében. |
| --- | --- |

(31)

Valamely szervezetnek, amely a program keretében szolidaritási tevékenységek nyújtásához finanszírozásra kíván pályázni, először minőségi védjegyet kell szereznie. Nem kell ilyen előfeltételt alkalmazni olyan természetes személyekre, akik a résztvevők valamely informális csoportjának nevében a szolidaritási projektjeikhez kérnek pénzügyi támogatást. A minőségi védjegy megszerzése azonban automatikusan nem vezethet finanszírozáshoz a program keretében.

| (32) | Főszabályként a vissza nem térítendő támogatás iránti kérelmeket azon ország nemzeti hatóságához kell benyújtani, amelyben a részt vevő szervezet székhelye található. Az uniós vagy nemzetközi dimenzióval bíró tevékenységekkel, többek között az uniós szinten azonosított prioritási területeken, önkéntességi csoportok által végzett szolidaritási tevékenységekkel, valamint a harmadik országokban végzett humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogató szolidaritási tevékenységekkel kapcsolatos, vissza nem térítendő támogatás iránti kérelmeket adott esetben központi szinten is lehet kezelni. |
| --- | --- |

(32)

Főszabályként a vissza nem térítendő támogatás iránti kérelmeket azon ország nemzeti hatóságához kell benyújtani, amelyben a részt vevő szervezet székhelye található. Az uniós vagy nemzetközi dimenzióval bíró tevékenységekkel, többek között az uniós szinten azonosított prioritási területeken, önkéntességi csoportok által végzett szolidaritási tevékenységekkel, valamint a harmadik országokban végzett humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogató szolidaritási tevékenységekkel kapcsolatos, vissza nem térítendő támogatás iránti kérelmeket adott esetben központi szinten is lehet kezelni.

| (33) | A részt vevő szervezetek számos funkciót tölthetnek be a program keretében. Fogadó kapacitásban a részt vevő szervezetek a résztvevők fogadásával kapcsolatos feladatokat látják el, így szükség szerint a tevékenységek szervezésével, valamint a szolidaritási tevékenység során a résztvevők eligazításával és támogatásával kapcsolatos feladatokat végzik. Támogató kapacitásban a szervezetek a résztvevők kiküldésével, valamint a szolidaritási tevékenység előtt a résztvevők felkészítésével és a szolidaritási tevékenység alatt és azután az irányításukkal kapcsolatos feladatokat látják el, beleértve a résztvevők képzését és a helyi szervezetekhez való irányításukat is a szolidaritási tevékenység után a további szolidaritási tapasztalatokkal kapcsolatos lehetőségek növelése érdekében. A minőségi védjegynek tükröznie kell a tényt, hogy az egyedi követelmények a nyújtott szolidaritási tevékenység típusától függően különböznek, és tanúsítania kell, hogy a szervezet képes biztosítani a szolidaritási tevékenységek minőségét a szolidaritási tapasztalat valamennyi szakaszában, összhangban a program elveivel és célkitűzéseivel. A tevékenységeit alapvetően megváltoztató bármely szervezetnek tájékoztatnia kell a program illetékes végrehajtó szervét, amely újraértékelheti, hogy az említett szervezet továbbra is megfelel-e azon feltételeknek, amelyek a minőségi védjegy odaítéléséhez vezettek. |
| --- | --- |

(33)

A részt vevő szervezetek számos funkciót tölthetnek be a program keretében. Fogadó kapacitásban a részt vevő szervezetek a résztvevők fogadásával kapcsolatos feladatokat látják el, így szükség szerint a tevékenységek szervezésével, valamint a szolidaritási tevékenység során a résztvevők eligazításával és támogatásával kapcsolatos feladatokat végzik. Támogató kapacitásban a szervezetek a résztvevők kiküldésével, valamint a szolidaritási tevékenység előtt a résztvevők felkészítésével és a szolidaritási tevékenység alatt és azután az irányításukkal kapcsolatos feladatokat látják el, beleértve a résztvevők képzését és a helyi szervezetekhez való irányításukat is a szolidaritási tevékenység után a további szolidaritási tapasztalatokkal kapcsolatos lehetőségek növelése érdekében. A minőségi védjegynek tükröznie kell a tényt, hogy az egyedi követelmények a nyújtott szolidaritási tevékenység típusától függően különböznek, és tanúsítania kell, hogy a szervezet képes biztosítani a szolidaritási tevékenységek minőségét a szolidaritási tapasztalat valamennyi szakaszában, összhangban a program elveivel és célkitűzéseivel. A tevékenységeit alapvetően megváltoztató bármely szervezetnek tájékoztatnia kell a program illetékes végrehajtó szervét, amely újraértékelheti, hogy az említett szervezet továbbra is megfelel-e azon feltételeknek, amelyek a minőségi védjegy odaítéléséhez vezettek.

| (34) | A fiatalok szolidaritási tevékenységeinek támogatása érdekében a részt vevő szervezetek lehetnek nonprofit vagy profitképző köz- vagy magánjogi szervezetek vagy nemzetközi szervezetek, és magukban foglalhatnak ifjúsági szervezeteket, vallási intézményeket, jótékonysági egyesületeket, világi humanista szervezeteket, nem kormányzati szervezeteket vagy a civil társadalom egyéb szereplőit. |
| --- | --- |

(34)

A fiatalok szolidaritási tevékenységeinek támogatása érdekében a részt vevő szervezetek lehetnek nonprofit vagy profitképző köz- vagy magánjogi szervezetek vagy nemzetközi szervezetek, és magukban foglalhatnak ifjúsági szervezeteket, vallási intézményeket, jótékonysági egyesületeket, világi humanista szervezeteket, nem kormányzati szervezeteket vagy a civil társadalom egyéb szereplőit.

| (35) | Elő kell segíteni a programprojektek kiterjesztését. Olyan egyedi intézkedéseket kell bevezetni, amelyek segítenek az Európai Szolidaritási Testület programprojektjei gazdáinak vissza nem térítendő támogatásokra pályázni vagy szinergiákat kialakítani az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatás révén, valamint a migrációval, a biztonsággal, a jogérvényesüléssel és az uniós polgársággal, az egészségüggyel és a kultúrával kapcsolatos programok révén. |
| --- | --- |

(35)

Elő kell segíteni a programprojektek kiterjesztését. Olyan egyedi intézkedéseket kell bevezetni, amelyek segítenek az Európai Szolidaritási Testület programprojektjei gazdáinak vissza nem térítendő támogatásokra pályázni vagy szinergiákat kialakítani az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatás révén, valamint a migrációval, a biztonsággal, a jogérvényesüléssel és az uniós polgársággal, az egészségüggyel és a kultúrával kapcsolatos programok révén.

| (36) | Az Európai Szolidaritási Testület támogató központjainak támogatniuk kell a program végrehajtó szerveit, a részt vevő szervezeteket és a résztvevőket a program-tevékenységek magasabb színvonalú végrehajtása, valamint az ilyen tevékenységekben megszerzett képességek azonosításának és érvényesítésének többek között a Youthpass-szal történő javítása érdekében. |
| --- | --- |

(36)

Az Európai Szolidaritási Testület támogató központjainak támogatniuk kell a program végrehajtó szerveit, a részt vevő szervezeteket és a résztvevőket a program-tevékenységek magasabb színvonalú végrehajtása, valamint az ilyen tevékenységekben megszerzett képességek azonosításának és érvényesítésének többek között a Youthpass-szal történő javítása érdekében.

| (37) | Az Európai Szolidaritási Testület portálját folyamatosan fejleszteni kell annak biztosítása érdekében, hogy a program – az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) megállapított normákkal összhangban – az érdeklődő egyének és szervezetek számára egyaránt könnyen elérhető legyen, és egyablakos ügyintézést biztosítson többek között a regisztráció, a profilok és lehetőségek felderítése és megtalálása, a hálózatépítés és a virtuális cserekapcsolatok, az online képzés, a nyelvi támogatás és a tevékenységeket követő támogatás, valamint egyéb hasznos, a jövőben esetlegesen felmerülő funkciók tekintetében. |
| --- | --- |

(37)

Az Európai Szolidaritási Testület portálját folyamatosan fejleszteni kell annak biztosítása érdekében, hogy a program – az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) megállapított normákkal összhangban – az érdeklődő egyének és szervezetek számára egyaránt könnyen elérhető legyen, és egyablakos ügyintézést biztosítson többek között a regisztráció, a profilok és lehetőségek felderítése és megtalálása, a hálózatépítés és a virtuális cserekapcsolatok, az online képzés, a nyelvi támogatás és a tevékenységeket követő támogatás, valamint egyéb hasznos, a jövőben esetlegesen felmerülő funkciók tekintetében.

| (38) | Az Európai Szolidaritási Testület portálját tovább kell fejleszteni, figyelembe véve az „Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia” című, 2017. március 23-i bizottsági közleményben meghatározott európai interoperabilitási keretet, amely konkrét iránymutatást nyújt az interoperábilis digitális közszolgáltatások létrehozásának módjáról, és amelyet a tagállamokban és az Európai Gazdasági Térség más tagjaiban nemzeti interoperabilitási keretek révén hajtanak végre. Az európai interoperabilitási keret 47 konkrét ajánlást fogalmaz meg a közigazgatások számára arra vonatkozóan, hogy miként lehet javítani interoperabilitási tevékenységeik irányítását, kapcsolatokat létesíteni az egyes szervezetek között, egyszerűsíteni a végponttól végpontig tartó digitális szolgáltatásokat támogató folyamatokat, valamint biztosítani, hogy se a meglévő, se az új jogi aktusok ne veszélyeztessék az interoperabilitási erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(38)

Az Európai Szolidaritási Testület portálját tovább kell fejleszteni, figyelembe véve az „Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia” című, 2017. március 23-i bizottsági közleményben meghatározott európai interoperabilitási keretet, amely konkrét iránymutatást nyújt az interoperábilis digitális közszolgáltatások létrehozásának módjáról, és amelyet a tagállamokban és az Európai Gazdasági Térség más tagjaiban nemzeti interoperabilitási keretek révén hajtanak végre. Az európai interoperabilitási keret 47 konkrét ajánlást fogalmaz meg a közigazgatások számára arra vonatkozóan, hogy miként lehet javítani interoperabilitási tevékenységeik irányítását, kapcsolatokat létesíteni az egyes szervezetek között, egyszerűsíteni a végponttól végpontig tartó digitális szolgáltatásokat támogató folyamatokat, valamint biztosítani, hogy se a meglévő, se az új jogi aktusok ne veszélyeztessék az interoperabilitási erőfeszítéseket.

| (39) | A programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(39)

A programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat.

| (40) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/Euratom, EK (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK rendelettel és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(40)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/Euratom, EK (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK rendelettel és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (41) | A program 18 és 30 év közötti fiataloknak szól. Annak érdekében, hogy részt vegyenek a program által kínált tevékenységekben, az ilyen fiataloknak először regisztrálniuk kell az Európai Szolidaritási Testület portálján. |
| --- | --- |

(41)

A program 18 és 30 év közötti fiataloknak szól. Annak érdekében, hogy részt vegyenek a program által kínált tevékenységekben, az ilyen fiataloknak először regisztrálniuk kell az Európai Szolidaritási Testület portálján.

| (42) | A humanitárius tevékenység egyedi kihívásaira tekintettel, a humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogató önkéntes résztvevőknek legalább 18 éveseknek kell lenniük, és nem lehetnek 35 évesnél idősebbek. |
| --- | --- |

(42)

A humanitárius tevékenység egyedi kihívásaira tekintettel, a humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogató önkéntes résztvevőknek legalább 18 éveseknek kell lenniük, és nem lehetnek 35 évesnél idősebbek.

| (43) | A program keretében különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a szolidaritási tevékenységek minden fiatal, és különösen a leghátrányosabb helyzetűek számára hozzáférhetőek legyenek. Különleges intézkedéseket kell bevezetni a társadalmi inklúziónak és a hátrányos helyzetű fiatalok részvételének az előmozdítására, beleértve az észszerű alkalmazkodást, amely lehetővé teszi a fogyatékossággal élő személyek számára a hatékony és másokkal egyenlő szerepvállalást, összhangban a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 27. cikkével és a 2000/78/EK tanácsi irányelvvel (18). Az ilyen különleges intézkedéseknek figyelembe kell venniük azon korlátokat, amelyek számos vidéki régiónak, az Unió legkülső régióinak, valamint a tengerentúli országoknak és területeknek a távoli fekvéséből, továbbá egyes elővárosi övezetek szegénységéből adódnak. Hasonlóképpen, a tagállamoknak, a tengerentúli országoknak és területeknek, valamint a programhoz társult harmadik országoknak törekedniük kell arra, hogy elfogadjanak minden olyan megfelelő intézkedést, amely a program megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges. Az említett intézkedéseknek lehetőség szerint – és a schengeni vívmányok, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó uniós jog sérelme nélkül – meg kell oldaniuk az olyan igazgatási kérdéseket, amelyek nehézségeket támasztanak a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése tekintetében, valamint az Európai Unión belüli, határokon átnyúló tevékenységek esetében az európai egészségbiztosítási kártya megszerzése tekintetében. |
| --- | --- |

(43)

A program keretében különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a szolidaritási tevékenységek minden fiatal, és különösen a leghátrányosabb helyzetűek számára hozzáférhetőek legyenek. Különleges intézkedéseket kell bevezetni a társadalmi inklúziónak és a hátrányos helyzetű fiatalok részvételének az előmozdítására, beleértve az észszerű alkalmazkodást, amely lehetővé teszi a fogyatékossággal élő személyek számára a hatékony és másokkal egyenlő szerepvállalást, összhangban a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 27. cikkével és a 2000/78/EK tanácsi irányelvvel (18). Az ilyen különleges intézkedéseknek figyelembe kell venniük azon korlátokat, amelyek számos vidéki régiónak, az Unió legkülső régióinak, valamint a tengerentúli országoknak és területeknek a távoli fekvéséből, továbbá egyes elővárosi övezetek szegénységéből adódnak. Hasonlóképpen, a tagállamoknak, a tengerentúli országoknak és területeknek, valamint a programhoz társult harmadik országoknak törekedniük kell arra, hogy elfogadjanak minden olyan megfelelő intézkedést, amely a program megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges. Az említett intézkedéseknek lehetőség szerint – és a schengeni vívmányok, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó uniós jog sérelme nélkül – meg kell oldaniuk az olyan igazgatási kérdéseket, amelyek nehézségeket támasztanak a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése tekintetében, valamint az Európai Unión belüli, határokon átnyúló tevékenységek esetében az európai egészségbiztosítási kártya megszerzése tekintetében.

| (44) | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak elérésére vonatkozó kötelezettségvállalásaival, a program szándéka hozzájárulni az éghajlat-politikai szempontok érvényesítéséhez és azon átfogó célkitűzés megvalósításához, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 30 %-a támogasson éghajlat-politikai célkitűzéseket. Az európai zöld megállapodással – mint a fenntartható növekedés megvalósításának tervével – összhangban az e rendelet szerinti intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk a „ne árts” elvet a program alapvető jellegének megváltoztatása nélkül. A program végrehajtása során releváns intézkedéseket kell beazonosítani és bevezetni, továbbá újraértékelni a releváns értékelésekkel és felülvizsgálati folyamattal összefüggésben. Szintén helyénvaló mérni az éghajlat-politikai célkitűzésekhez hozzájáruló releváns intézkedéseket, ideértve a program környezeti hatásának csökkentésére irányulókat is. |
| --- | --- |

(44)

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak elérésére vonatkozó kötelezettségvállalásaival, a program szándéka hozzájárulni az éghajlat-politikai szempontok érvényesítéséhez és azon átfogó célkitűzés megvalósításához, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 30 %-a támogasson éghajlat-politikai célkitűzéseket. Az európai zöld megállapodással – mint a fenntartható növekedés megvalósításának tervével – összhangban az e rendelet szerinti intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk a „ne árts” elvet a program alapvető jellegének megváltoztatása nélkül. A program végrehajtása során releváns intézkedéseket kell beazonosítani és bevezetni, továbbá újraértékelni a releváns értékelésekkel és felülvizsgálati folyamattal összefüggésben. Szintén helyénvaló mérni az éghajlat-politikai célkitűzésekhez hozzájáruló releváns intézkedéseket, ideértve a program környezeti hatásának csökkentésére irányulókat is.

| (45) | Ez a rendelet megállapít egy pénzügyi keretösszeget a program számára, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (19) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(45)

Ez a rendelet megállapít egy pénzügyi keretösszeget a program számára, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (19) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (46) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket az alapján kell megválasztani, hogy azok mennyiben képesek elérni az intézkedések egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzések költségeit, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Az említett választás vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek alkalmazását. |
| --- | --- |

(46)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket az alapján kell megválasztani, hogy azok mennyiben képesek elérni az intézkedések egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzések költségeit, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Az említett választás vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek alkalmazását.

| (47) | Azon harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (20) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Harmadik országoknak a programban való teljes körű részvétele az érintett harmadik országnak a programban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásokban megállapított feltételekhez kötött. A teljes körű részvétel továbbá maga után vonja a nemzeti iroda létrehozására és az egyes programintézkedések közvetett irányítás keretében történő irányítására vonatkozó kötelezettséget. A programhoz nem társult harmadik országok jogalanyai a munkaprogramban és a Bizottság által közzétett pályázati felhívásokban meghatározottak szerint vehetnek részt egyes programintézkedésekben. A program végrehajtása során figyelembe lehet venni egyedi szabályokat Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino és az Apostoli Szentszék jogalanyainak részvétele tekintetében. |
| --- | --- |

(47)

Azon harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (20) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Harmadik országoknak a programban való teljes körű részvétele az érintett harmadik országnak a programban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásokban megállapított feltételekhez kötött. A teljes körű részvétel továbbá maga után vonja a nemzeti iroda létrehozására és az egyes programintézkedések közvetett irányítás keretében történő irányítására vonatkozó kötelezettséget. A programhoz nem társult harmadik országok jogalanyai a munkaprogramban és a Bizottság által közzétett pályázati felhívásokban meghatározottak szerint vehetnek részt egyes programintézkedésekben. A program végrehajtása során figyelembe lehet venni egyedi szabályokat Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino és az Apostoli Szentszék jogalanyainak részvétele tekintetében.

| (48) | A program hatásának maximalizálása érdekében olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok és a programhoz társult harmadik országok, valamint más uniós programok a program szabályai szerint további finanszírozási forrásokat bocsássanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(48)

A program hatásának maximalizálása érdekében olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok és a programhoz társult harmadik országok, valamint más uniós programok a program szabályai szerint további finanszírozási forrásokat bocsássanak rendelkezésre.

| (49) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (21) alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek finanszírozásban részesülhetnek, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges szabályokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(49)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (21) alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek finanszírozásban részesülhetnek, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges szabályokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (50) | Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkére és összhangban a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel, a programnak tekintetbe kell vennie az e cikkben említett régiók sajátos helyzetét. Intézkedéseket kell hozni a legkülső régiók részvételének növelésére valamennyi intézkedésben, többek között pénzügyi támogatás útján, adott esetben mobilitási intézkedések céljára. Elő kell segíteni az említett régiók és harmadik országok – különösen a szomszédaik – lakosai és szervezetei közötti mobilitási csereprogramokat és együttműködést. Az ilyen intézkedéseket rendszeresen nyomon kell követni és értékelni kell. |
| --- | --- |

(50)

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkére és összhangban a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel, a programnak tekintetbe kell vennie az e cikkben említett régiók sajátos helyzetét. Intézkedéseket kell hozni a legkülső régiók részvételének növelésére valamennyi intézkedésben, többek között pénzügyi támogatás útján, adott esetben mobilitási intézkedések céljára. Elő kell segíteni az említett régiók és harmadik országok – különösen a szomszédaik – lakosai és szervezetei közötti mobilitási csereprogramokat és együttműködést. Az ilyen intézkedéseket rendszeresen nyomon kell követni és értékelni kell.

| (51) | A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottságnak munkaprogramokat kell elfogadnia, és ezekről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A munkaprogramoknak meg kell határozniuk a program általános és egyedi célkitűzéseivel összhangban a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, a vissza nem térítendő támogatások kiválasztásának és odaítélésének kritériumait, valamint valamennyi egyéb szükséges elemet. A munkaprogramokat és azok bármely módosítását a vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktusok útján kell elfogadni. |
| --- | --- |

(51)

A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottságnak munkaprogramokat kell elfogadnia, és ezekről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A munkaprogramoknak meg kell határozniuk a program általános és egyedi célkitűzéseivel összhangban a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, a vissza nem térítendő támogatások kiválasztásának és odaítélésének kritériumait, valamint valamennyi egyéb szükséges elemet. A munkaprogramokat és azok bármely módosítását a vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktusok útján kell elfogadni.

| (52) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) (22) és (23) bekezdése alapján a programot egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, elkerülve ugyanakkor a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. Az említett követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat kell magukban foglalniuk, amelyek alapul szolgálnak a program által a gyakorlatban kifejtett hatások értékeléséhez, beleértve a társadalmi és humanitárius kihívásokra gyakorolt hatásokat is. |
| --- | --- |

(52)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) (22) és (23) bekezdése alapján a programot egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, elkerülve ugyanakkor a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. Az említett követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat kell magukban foglalniuk, amelyek alapul szolgálnak a program által a gyakorlatban kifejtett hatások értékeléséhez, beleértve a társadalmi és humanitárius kihívásokra gyakorolt hatásokat is.

| (53) | Helyi, nemzeti és európai szinten is megfelelő tájékoztatást, publicitást és terjesztést kell biztosítani a program által támogatott intézkedésekből adódó lehetőségek és eredmények vonatkozásában. Különös figyelmet kell fordítani a szociális vállalkozásokra, ösztönözve őket a program-tevékenységek támogatására. A tájékoztatási, publicitási és terjesztési tevékenységeknek támaszkodniuk kell a program valamennyi végrehajtó szervére, és adott esetben rendelkezniük kell más kulcsfontosságú érdekelt felek támogatásával is. Továbbá a Bizottságnak a programciklus során rendszeresen együtt kell működnie az érdekelt felek széles körével, köztük a részt vevő szervezetekkel, hogy elősegítse a bevált gyakorlatok és a projekteredmények cseréjét, valamint visszajelzést gyűjtsön a programról. A nemzeti irodákat fel kell kérni az említett folyamatban való részvételre. |
| --- | --- |

(53)

Helyi, nemzeti és európai szinten is megfelelő tájékoztatást, publicitást és terjesztést kell biztosítani a program által támogatott intézkedésekből adódó lehetőségek és eredmények vonatkozásában. Különös figyelmet kell fordítani a szociális vállalkozásokra, ösztönözve őket a program-tevékenységek támogatására. A tájékoztatási, publicitási és terjesztési tevékenységeknek támaszkodniuk kell a program valamennyi végrehajtó szervére, és adott esetben rendelkezniük kell más kulcsfontosságú érdekelt felek támogatásával is. Továbbá a Bizottságnak a programciklus során rendszeresen együtt kell működnie az érdekelt felek széles körével, köztük a részt vevő szervezetekkel, hogy elősegítse a bevált gyakorlatok és a projekteredmények cseréjét, valamint visszajelzést gyűjtsön a programról. A nemzeti irodákat fel kell kérni az említett folyamatban való részvételre.

| (54) | A program célkitűzéseinek jobb megvalósítása érdekében a Bizottságnak, a tagállami hatóságoknak és a nemzeti irodáknak lehetőleg szorosan együtt kell működniük, adott esetben partnerségben a szolidaritási tevékenységek terén szakértelemmel rendelkező nem kormányzati szervezetekkel, szociális vállalkozásokkal, ifjúsági szervezetekkel, fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel és helyi érdekeltekkel. |
| --- | --- |

(54)

A program célkitűzéseinek jobb megvalósítása érdekében a Bizottságnak, a tagállami hatóságoknak és a nemzeti irodáknak lehetőleg szorosan együtt kell működniük, adott esetben partnerségben a szolidaritási tevékenységek terén szakértelemmel rendelkező nem kormányzati szervezetekkel, szociális vállalkozásokkal, ifjúsági szervezetekkel, fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel és helyi érdekeltekkel.

| (55) | A lakossági tájékoztatás magasabb szintű hatékonysága és a Bizottság kezdeményezésére végzett kommunikációs tevékenységek közötti erősebb szinergia biztosítása érdekében az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre elkülönített pénzügyi forrásoknak hozzá kell járulniuk az Unió politikai prioritásaira vonatkozó szervezeti kommunikáció biztosításához is, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak a program általános célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(55)

A lakossági tájékoztatás magasabb szintű hatékonysága és a Bizottság kezdeményezésére végzett kommunikációs tevékenységek közötti erősebb szinergia biztosítása érdekében az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre elkülönített pénzügyi forrásoknak hozzá kell járulniuk az Unió politikai prioritásaira vonatkozó szervezeti kommunikáció biztosításához is, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak a program általános célkitűzéseihez.

| (56) | E rendelet hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a programnak maximálisan ki kell használnia a már meglévő irányítási szabályokat. A program átfogó végrehajtását ezért már létező struktúrákra, nevezetesen a Bizottságra és az (EU) 2021/... rendelet (2) ifjúságról szóló fejezetében említett intézkedések irányítására kijelölt nemzeti irodákra kell bízni. A „fiatalok részvétele humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos szolidaritási tevékenységekben” programág keretébe tartozó intézkedéseket azonban elsősorban közvetlenül kell irányítani. A Bizottságnak rendszeresen konzultálnia kell a fontos érdekelt felekkel – köztük a részt vevő szervezetekkel – a program végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(56)

E rendelet hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a programnak maximálisan ki kell használnia a már meglévő irányítási szabályokat. A program átfogó végrehajtását ezért már létező struktúrákra, nevezetesen a Bizottságra és az (EU) 2021/... rendelet (2) ifjúságról szóló fejezetében említett intézkedések irányítására kijelölt nemzeti irodákra kell bízni. A „fiatalok részvétele humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos szolidaritási tevékenységekben” programág keretébe tartozó intézkedéseket azonban elsősorban közvetlenül kell irányítani. A Bizottságnak rendszeresen konzultálnia kell a fontos érdekelt felekkel – köztük a részt vevő szervezetekkel – a program végrehajtásáról.

| (57) | Annak érdekében, hogy a tagállamokban és a programhoz társult harmadik országokban biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság, minden egyes nemzeti hatóságnak ki kell jelölnie egy független auditszervezetet. Amennyiben megvalósítható, és az eredményesség maximalizálása érdekében a független auditszervezeteknek azonosaknak kell lenniük az (EU) 2021/... rendelet (2) ifjúságról szóló fejezetében említett intézkedésekre vonatkozóan kijelöltekkel. |
| --- | --- |

(57)

Annak érdekében, hogy a tagállamokban és a programhoz társult harmadik országokban biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság, minden egyes nemzeti hatóságnak ki kell jelölnie egy független auditszervezetet. Amennyiben megvalósítható, és az eredményesség maximalizálása érdekében a független auditszervezeteknek azonosaknak kell lenniük az (EU) 2021/... rendelet (2) ifjúságról szóló fejezetében említett intézkedésekre vonatkozóan kijelöltekkel.

| (58) | A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy elfogadjanak valamennyi megfelelő intézkedést a program megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetése érdekében. Ebbe beletartozik – lehetőség szerint és a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó uniós jog sérelme nélkül – az olyan kérdések megoldása, amelyek nehézségeket támasztanak a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése tekintetében. |
| --- | --- |

(58)

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy elfogadjanak valamennyi megfelelő intézkedést a program megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetése érdekében. Ebbe beletartozik – lehetőség szerint és a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó uniós jog sérelme nélkül – az olyan kérdések megoldása, amelyek nehézségeket támasztanak a vízumok és tartózkodási engedélyek megszerzése tekintetében.

| (59) | A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a programvégrehajtás nyomon követésére és az értékelésre vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő szintű részletességgel gyűjtsék össze. Az ilyen adatokat a releváns adatvédelmi szabályoknak megfelelő módon kell közölni a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(59)

A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a programvégrehajtás nyomon követésére és az értékelésre vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő szintű részletességgel gyűjtsék össze. Az ilyen adatokat a releváns adatvédelmi szabályoknak megfelelő módon kell közölni a Bizottsággal.

| (60) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezen hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (23) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(60)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezen hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (23) megfelelően kell gyakorolni.

| (61) | A kedvezményezettekre vonatkozó követelmények egyszerűsítése érdekében a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásokat kell alkalmazni egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és egységköltségek formájában. A program keretében mobilitási intézkedésekhez nyújtott, a Bizottság által meghatározottak szerinti egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásoknak figyelembe kell venniük a fogadó országban szokványos lakhatási és megélhetési költségeket. A nemzeti joggal összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra is, hogy mentesítsék az említett vissza nem térítendő támogatásokat bármely adó és szociális járulék alól; a köz- vagy magán jogalanyok által egyéneknek odaítélt vissza nem térítendő támogatásokat azonos módon kell kezelni. |
| --- | --- |

(61)

A kedvezményezettekre vonatkozó követelmények egyszerűsítése érdekében a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásokat kell alkalmazni egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és egységköltségek formájában. A program keretében mobilitási intézkedésekhez nyújtott, a Bizottság által meghatározottak szerinti egyszerűsített vissza nem térítendő támogatásoknak figyelembe kell venniük a fogadó országban szokványos lakhatási és megélhetési költségeket. A nemzeti joggal összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra is, hogy mentesítsék az említett vissza nem térítendő támogatásokat bármely adó és szociális járulék alól; a köz- vagy magán jogalanyok által egyéneknek odaítélt vissza nem térítendő támogatásokat azonos módon kell kezelni.

| (62) | A program célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletnek a program teljesítménymutatói tekintetében történő módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(62)

A program célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletnek a program teljesítménymutatói tekintetében történő módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (63) | Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket. E rendelet különösen törekszik arra, hogy biztosítsa a nők és a férfiak közötti egyenlőséghez való jog, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon, társadalmi-gazdasági háttéren alapuló megkülönböztetésmentességhez való jog teljes körű tiszteletben tartását, és hogy előmozdítsa a Charta 21. és 23. cikkének alkalmazását. |
| --- | --- |

(63)

Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket. E rendelet különösen törekszik arra, hogy biztosítsa a nők és a férfiak közötti egyenlőséghez való jog, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon, társadalmi-gazdasági háttéren alapuló megkülönböztetésmentességhez való jog teljes körű tiszteletben tartását, és hogy előmozdítsa a Charta 21. és 23. cikkének alkalmazását.

| (64) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak. |
| --- | --- |

(64)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak.

| (65) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen a fiatalok és a szervezetek hozzáférhető és magas színvonalú szolidaritási tevékenységekben való részvételének fokozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél nagyságrendje és hatása miatt jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(65)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen a fiatalok és a szervezetek hozzáférhető és magas színvonalú szolidaritási tevékenységekben való részvételének fokozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél nagyságrendje és hatása miatt jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (66) | A költségvetési rendelettel összhangban, egy már megkezdett tevékenységre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy a tevékenységet a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt szükséges megkezdeni. A vissza nem térítendő támogatás iránti kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban nem jogosultak uniós finanszírozásra, kivéve kellően indokolt, k esetekben. Az uniós támogatásokban bekövetkező olyan fennakadások elkerülése érdekében, amelyek károsak lehetnek az Unió érdekeire, lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatban a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra, és csak kellően indokolt esetekben rendelkezzenek a tevékenységeknek, illetve költségeknek a 2021. január 1-jétől való támogathatóságáról, még akkor is, ha a vissza nem térítendő támogatás iránti kérelem benyújtása előtt hajtották végre az említett tevékenységeket, illetve merültek fel az említett költségek. |
| --- | --- |

(66)

A költségvetési rendelettel összhangban, egy már megkezdett tevékenységre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy a tevékenységet a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt szükséges megkezdeni. A vissza nem térítendő támogatás iránti kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban nem jogosultak uniós finanszírozásra, kivéve kellően indokolt, k esetekben. Az uniós támogatásokban bekövetkező olyan fennakadások elkerülése érdekében, amelyek károsak lehetnek az Unió érdekeire, lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatban a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra, és csak kellően indokolt esetekben rendelkezzenek a tevékenységeknek, illetve költségeknek a 2021. január 1-jétől való támogathatóságáról, még akkor is, ha a vissza nem térítendő támogatás iránti kérelem benyújtása előtt hajtották végre az említett tevékenységeket, illetve merültek fel az említett költségek.

| (67) | Az e rendelet keretében nem támogatott intézkedések vagy kezdeményezések nem vehetők be a munkaprogramokba. |
| --- | --- |

(67)

Az e rendelet keretében nem támogatott intézkedések vagy kezdeményezések nem vehetők be a munkaprogramokba.

| (68) | A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákra kell törekedni, különösen a program és egyéb uniós programok között, beleértve a megosztott irányítás révén végrehajtott pénzeszközöket is. E szinergiák maximalizálása érdekében kulcsfontosságú támogató mechanizmusokat kell biztosítani, beleértve valamely, a program és egy másik uniós program keretében végrehajtott intézkedések kumulatív finanszírozását is mindaddig, amíg az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. E célból e rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőségre vonatkozóan, hogy ugyanazon költséget vagy kiadást arányosan jelentsék be a programhoz és egy másik uniós programhoz kapcsolódóan. |
| --- | --- |

(68)

A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákra kell törekedni, különösen a program és egyéb uniós programok között, beleértve a megosztott irányítás révén végrehajtott pénzeszközöket is. E szinergiák maximalizálása érdekében kulcsfontosságú támogató mechanizmusokat kell biztosítani, beleértve valamely, a program és egy másik uniós program keretében végrehajtott intézkedések kumulatív finanszírozását is mindaddig, amíg az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. E célból e rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőségre vonatkozóan, hogy ugyanazon költséget vagy kiadást arányosan jelentsék be a programhoz és egy másik uniós programhoz kapcsolódóan.

| (69) | Az (EU) 2018/1475 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (24)2021. január 1-jével hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(69)

Az (EU) 2018/1475 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (24)2021. január 1-jével hatályon kívül kell helyezni.

| (70) | A releváns szakpolitikai területen történő támogatásnyújtás folyamatosságának biztosítása és a program végrehajtása megkezdésének a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetétől történő lehetővé tétele érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(70)

A releváns szakpolitikai területen történő támogatásnyújtás folyamatosságának biztosítása és a program végrehajtása megkezdésének a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetétől történő lehetővé tétele érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Szolidaritási Testület programot (a továbbiakban: a program) a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időtartamára.

(2)   A program az intézkedések következő két programágát határozza meg:

| a) | a „fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben” programág; és |
| --- | --- |

a)

a „fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben” programág; és

| b) | a „fiatalok részvétele humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos szolidaritási tevékenységekben” programág (a továbbiakban: Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest). |
| --- | --- |

b)

a „fiatalok részvétele humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos szolidaritási tevékenységekben” programág (a továbbiakban: Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest).

(3)   Ez a rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021-től 2027-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „szolidaritási tevékenység”: olyan, magas színvonalú, inkluzív tevékenység, amely fontos társadalmi kihívások kezelésére irányul, amely hozzájárul a program célkitűzéseinek megvalósításához, amely önkéntesség, szolidaritási projekt vagy hálózatépítési tevékenység formáját ölti különféle területeken, többek között a humanitárius segítségnyújtás területén, amely európai hozzáadott értéket biztosít, és amely megfelel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági előírásoknak, valamint a releváns biztonsági szabályoknak; |
| --- | --- |

1.

„szolidaritási tevékenység”: olyan, magas színvonalú, inkluzív tevékenység, amely fontos társadalmi kihívások kezelésére irányul, amely hozzájárul a program célkitűzéseinek megvalósításához, amely önkéntesség, szolidaritási projekt vagy hálózatépítési tevékenység formáját ölti különféle területeken, többek között a humanitárius segítségnyújtás területén, amely európai hozzáadott értéket biztosít, és amely megfelel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági előírásoknak, valamint a releváns biztonsági szabályoknak;

| 2. | „regisztrált jelölt”: olyan 17 és 30 év közötti, vagy – az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében történő önkéntesség esetében – olyan 17 és 35 év közötti egyén, aki jogszerűen tartózkodik valamely tagállamban, a programhoz társult valamely harmadik országban vagy valamely egyéb részt vevő, e rendelet hatálya alá tartozó országban, és aki regisztrált az Európai Szolidaritási Testület portálján, hogy kifejezze érdeklődését valamely szolidaritási tevékenységben való részvétel iránt, de aki még nem vesz részt ilyen tevékenységben; |
| --- | --- |

2.

„regisztrált jelölt”: olyan 17 és 30 év közötti, vagy – az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében történő önkéntesség esetében – olyan 17 és 35 év közötti egyén, aki jogszerűen tartózkodik valamely tagállamban, a programhoz társult valamely harmadik országban vagy valamely egyéb részt vevő, e rendelet hatálya alá tartozó országban, és aki regisztrált az Európai Szolidaritási Testület portálján, hogy kifejezze érdeklődését valamely szolidaritási tevékenységben való részvétel iránt, de aki még nem vesz részt ilyen tevékenységben;

| 3. | „résztvevő”: olyan 18 és 30 év közötti, vagy – az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében történő önkéntesség esetében – olyan 18 és 35 év közötti egyén, aki jogszerűen tartózkodik valamely tagállamban, a programhoz társult valamely harmadik országban vagy valamely egyéb részt vevő, e rendelet hatálya alá tartozó országban, és aki regisztrált az Európai Szolidaritási Testület portálján, és aki részt vesz valamely szolidaritási tevékenységben; |
| --- | --- |

3.

„résztvevő”: olyan 18 és 30 év közötti, vagy – az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében történő önkéntesség esetében – olyan 18 és 35 év közötti egyén, aki jogszerűen tartózkodik valamely tagállamban, a programhoz társult valamely harmadik országban vagy valamely egyéb részt vevő, e rendelet hatálya alá tartozó országban, és aki regisztrált az Európai Szolidaritási Testület portálján, és aki részt vesz valamely szolidaritási tevékenységben;

| 4. | „kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok”: olyan fiatalok, akik gazdasági, társadalmi, kulturális, földrajzi vagy egészségügyi okokból, migráns háttérük miatt vagy olyan okokból, mint például egy fogyatékosság vagy tanulási nehézségek, vagy bármely egyéb okból, beleértve a Charta 21. cikke szerinti megkülönböztetés alapjául szolgáló okot is, olyan akadályokkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák őket abban, hogy ténylegesen hozzáférjenek a program keretében fennálló lehetőségekhez; |
| --- | --- |

4.

„kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok”: olyan fiatalok, akik gazdasági, társadalmi, kulturális, földrajzi vagy egészségügyi okokból, migráns háttérük miatt vagy olyan okokból, mint például egy fogyatékosság vagy tanulási nehézségek, vagy bármely egyéb okból, beleértve a Charta 21. cikke szerinti megkülönböztetés alapjául szolgáló okot is, olyan akadályokkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák őket abban, hogy ténylegesen hozzáférjenek a program keretében fennálló lehetőségekhez;

| 5. | „részt vevő szervezet”: olyan helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi köz- vagy magánjogi szervezet, legyen szó nonprofit vagy profitképző szervezetről, amelynek minőségi védjegyet ítéltek oda; |
| --- | --- |

5.

„részt vevő szervezet”: olyan helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi köz- vagy magánjogi szervezet, legyen szó nonprofit vagy profitképző szervezetről, amelynek minőségi védjegyet ítéltek oda;

| 6. | „önkéntesség”: olyan szolidaritási tevékenység, amelyre legfeljebb 12 hónapon keresztül kerül sor önkéntes, nem fizetett tevékenységként, és amely hozzájárul a közjó megvalósításához; |
| --- | --- |

6.

„önkéntesség”: olyan szolidaritási tevékenység, amelyre legfeljebb 12 hónapon keresztül kerül sor önkéntes, nem fizetett tevékenységként, és amely hozzájárul a közjó megvalósításához;

| 7. | „szolidaritási projekt”: olyan nem fizetett, szolidaritási tevékenység, amelyre legfeljebb 12 hónapon keresztül kerül sor, és amelyet legalább öt résztvevőből álló csoportok hajtanak végre azzal a céllal, hogy megoldjanak kulcsfontosságú problémákat közösségeiken belül, miközben e tevékenység egyértelmű európai hozzáadott értéket képvisel; |
| --- | --- |

7.

„szolidaritási projekt”: olyan nem fizetett, szolidaritási tevékenység, amelyre legfeljebb 12 hónapon keresztül kerül sor, és amelyet legalább öt résztvevőből álló csoportok hajtanak végre azzal a céllal, hogy megoldjanak kulcsfontosságú problémákat közösségeiken belül, miközben e tevékenység egyértelmű európai hozzáadott értéket képvisel;

| 8. | „minőségi védjegy”: a nyújtott szolidaritási tevékenység típusától függően változó egyedi követelmények alapján olyan részt vevő szervezetnek odaítélt igazolás, amely kész fogadó kapacitásban, támogató kapacitásban vagy mindkét kapacitásban szolidaritási tevékenységeket nyújtani a program keretében; |
| --- | --- |

8.

„minőségi védjegy”: a nyújtott szolidaritási tevékenység típusától függően változó egyedi követelmények alapján olyan részt vevő szervezetnek odaítélt igazolás, amely kész fogadó kapacitásban, támogató kapacitásban vagy mindkét kapacitásban szolidaritási tevékenységeket nyújtani a program keretében;

| 9. | „az Európai Szolidaritási Testület támogató központjai”: a kijelölt nemzeti irodák által annak érdekében teljesített kiegészítő funkciók, hogy támogassák a program keretében végzett szolidaritási tevékenységek kialakítását, végrehajtását és minőségét, valamint a résztvevők által a szolidaritási tevékenységeik során szerzett képességek azonosítását; |
| --- | --- |

9.

„az Európai Szolidaritási Testület támogató központjai”: a kijelölt nemzeti irodák által annak érdekében teljesített kiegészítő funkciók, hogy támogassák a program keretében végzett szolidaritási tevékenységek kialakítását, végrehajtását és minőségét, valamint a résztvevők által a szolidaritási tevékenységeik során szerzett képességek azonosítását;

| 10. | „az Európai Szolidaritási Testület portálja”: olyan, a Bizottság felelőssége mellett kezelt, az Unió valamennyi hivatalos nyelvén működő, interaktív webalapú eszköz, amely releváns online szolgáltatásokat nyújt a program minőségi végrehajtásának támogatása céljából, amely kiegészíti a részt vevő szervezetek tevékenységeit, többek között tájékoztatást nyújtva a programról, amely regisztrálja a résztvevőket, amely résztvevőket keres, amely szolidaritási tevékenységeket hirdet és keres, amely potenciális projektpartnereket keres, amely támogatja a szolidaritási tevékenységekre, a képzésre, a kommunikációs és hálózatépítési tevékenységekre irányuló kapcsolatfelvételt és ajánlatokat, amely tájékoztatja és értesíti a lehetőségekről a felhasználókat, amely visszajelzési mechanizmust biztosít a szolidaritási tevékenységek minőségére vonatkozóan, és amely lehetővé teszi egyéb funkciók hozzáadását a programmal kapcsolatos releváns fejleményekre válaszul; |
| --- | --- |

10.

„az Európai Szolidaritási Testület portálja”: olyan, a Bizottság felelőssége mellett kezelt, az Unió valamennyi hivatalos nyelvén működő, interaktív webalapú eszköz, amely releváns online szolgáltatásokat nyújt a program minőségi végrehajtásának támogatása céljából, amely kiegészíti a részt vevő szervezetek tevékenységeit, többek között tájékoztatást nyújtva a programról, amely regisztrálja a résztvevőket, amely résztvevőket keres, amely szolidaritási tevékenységeket hirdet és keres, amely potenciális projektpartnereket keres, amely támogatja a szolidaritási tevékenységekre, a képzésre, a kommunikációs és hálózatépítési tevékenységekre irányuló kapcsolatfelvételt és ajánlatokat, amely tájékoztatja és értesíti a lehetőségekről a felhasználókat, amely visszajelzési mechanizmust biztosít a szolidaritási tevékenységek minőségére vonatkozóan, és amely lehetővé teszi egyéb funkciók hozzáadását a programmal kapcsolatos releváns fejleményekre válaszul;

| 11. | „az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszköz”: olyan eszköz, amely Unió-szerte segít az érdekelt feleknek a nemformális és az informális tanulási eredmények megértésében, értékelésében és adott esetben elismerésében; |
| --- | --- |

11.

„az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszköz”: olyan eszköz, amely Unió-szerte segít az érdekelt feleknek a nemformális és az informális tanulási eredmények megértésében, értékelésében és adott esetben elismerésében;

| 12. | „humanitárius segítségnyújtási tevékenység”: olyan tevékenység, amely harmadik országokban válságot követő és hosszú távú humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogat, amely a szükségleteken alapuló segítségnyújtásra irányul az élet védelme, az emberi szenvedés megelőzése és enyhítése, valamint az emberi méltóság megőrzése céljából az ember okozta válságokkal vagy természeti katasztrófákkal szemben, és amely magában foglalja a folyamatban lévő humanitárius válságok során vagy azokat követően végzett segítségnyújtási, mentési és védelmi műveleteket, a rászorulók megközelíthetőségét biztosító és a segítségnyújtás szabad áramlását elősegítő támogató intézkedéseket, továbbá az olyan intézkedéseket, amelyek célja a katasztrófára való felkészültség megerősítése és a katasztrófakockázatok csökkentése, a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlesztés összekapcsolása, valamint a kiszolgáltatott vagy katasztrófa-sújtotta közösségek rezilienciájának és a válságkezelési, illetve a válságok utáni helyreállítási képességének erősítéséhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

12.

„humanitárius segítségnyújtási tevékenység”: olyan tevékenység, amely harmadik országokban válságot követő és hosszú távú humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogat, amely a szükségleteken alapuló segítségnyújtásra irányul az élet védelme, az emberi szenvedés megelőzése és enyhítése, valamint az emberi méltóság megőrzése céljából az ember okozta válságokkal vagy természeti katasztrófákkal szemben, és amely magában foglalja a folyamatban lévő humanitárius válságok során vagy azokat követően végzett segítségnyújtási, mentési és védelmi műveleteket, a rászorulók megközelíthetőségét biztosító és a segítségnyújtás szabad áramlását elősegítő támogató intézkedéseket, továbbá az olyan intézkedéseket, amelyek célja a katasztrófára való felkészültség megerősítése és a katasztrófakockázatok csökkentése, a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlesztés összekapcsolása, valamint a kiszolgáltatott vagy katasztrófa-sújtotta közösségek rezilienciájának és a válságkezelési, illetve a válságok utáni helyreállítási képességének erősítéséhez való hozzájárulás;

| 13. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak. |
| --- | --- |

13.

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak.

3. cikk

A program célkitűzései

(1)   A program általános célkitűzése, hogy fokozza a fiatalok és a szervezetek részvételét a hozzáférhető és magas színvonalú szolidaritási tevékenységekben, elsősorban az önkéntességben, eszközként szolgálva a kohézió, a szolidaritás, a demokrácia, az európai identitás és az aktív polgári szerepvállalás erősítéséhez az Unión belül és kívül, kezelve a társadalmi és humanitárius kihívásokat a helyszínen, különös figyelmet fordítva a fenntartható fejlődés, a társadalmi inklúzió és az esélyegyenlőség előmozdítására.

(2)   A program egyedi célkitűzése, hogy könnyen hozzáférhető lehetőségeket biztosítson a fiatalok – köztük a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok – számára, hogy bekapcsolódjanak olyan szolidaritási tevékenységekbe, amelyek az Unióban és azon túl is pozitív társadalmi változásokat idéznek elő, egyúttal javítva és megfelelően érvényesítve képességeiket, valamint megkönnyítve aktív polgárokként való folyamatos szerepvállalásukat.

(3)   A program célkitűzéseit az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott programágak keretében kell végrehajtani.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

Programintézkedések

Programintézkedések

4. cikk

Programintézkedések

(1)   A program a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | önkéntesség, a 7. és a 10. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

önkéntesség, a 7. és a 10. cikkben meghatározottak szerint;

| b) | szolidaritási projektek, a 8. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

szolidaritási projektek, a 8. cikkben meghatározottak szerint;

| c) | hálózatépítési tevékenységek, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint; és |
| --- | --- |

c)

hálózatépítési tevékenységek, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint; és

| d) | minőségbiztosítási és támogató intézkedések, az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

d)

minőségbiztosítási és támogató intézkedések, az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint.

(2)   A program olyan szolidaritási tevékenységeket támogat, amelyek egyértelmű európai hozzáadott értéket képviselnek, például abból adódóan, hogy

| a) | transznacionális jellegűek, különösen a tanulási célú mobilitás és együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

a)

transznacionális jellegűek, különösen a tanulási célú mobilitás és együttműködés tekintetében;

| b) | képesek kiegészíteni más helyi, regionális, nemzeti, uniós és nemzetközi szintű programokat és szakpolitikákat; |
| --- | --- |

b)

képesek kiegészíteni más helyi, regionális, nemzeti, uniós és nemzetközi szintű programokat és szakpolitikákat;

| c) | európai dimenzióval rendelkeznek a témáikat és a céljaikat, a megközelítéseiket, a várható eredményeiket vagy e szolidaritási tevékenységek egyéb aspektusait illetően; |
| --- | --- |

c)

európai dimenzióval rendelkeznek a témáikat és a céljaikat, a megközelítéseiket, a várható eredményeiket vagy e szolidaritási tevékenységek egyéb aspektusait illetően;

| d) | különböző hátterű fiatalok bevonására irányuló megközelítést alkalmaznak; |
| --- | --- |

d)

különböző hátterű fiatalok bevonására irányuló megközelítést alkalmaznak;

| e) | hozzájárulnak az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszközök hatékony használatához. |
| --- | --- |

e)

hozzájárulnak az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszközök hatékony használatához.

(3)   A szolidaritási tevékenységeket a program keretében végzett egyes tevékenységtípusokra megállapított, az 5., a 7., a 8. és a 10. cikkben említett egyedi követelményekkel, valamint a tagállamokban és a programhoz társult harmadik országokban alkalmazandó szabályozási kerettel összhangban kell végrehajtani.

(4)   Az Unió jogi aktusaiban az európai önkéntes szolgálatra történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azokba beletartoznak mind az 1288/2013/EU rendelet, mind az e rendelet hatálya alá tartozó önkéntességre való hivatkozások.

5. cikk

A mindkét programágban közös intézkedések

(1)   A hálózatépítési tevékenységeket belföldön vagy határokon átnyúlóan kell végezni, és céljuk a következő:

| a) | megerősíteni a részt vevő szervezetek azon képességeit, hogy magas színvonalú, könnyen hozzáférhető projekteket kínáljanak növekvő számú résztvevő számára; |
| --- | --- |

a)

megerősíteni a részt vevő szervezetek azon képességeit, hogy magas színvonalú, könnyen hozzáférhető projekteket kínáljanak növekvő számú résztvevő számára;

| b) | új potenciális résztvevőket és új részt vevő szervezeteket vonzani; |
| --- | --- |

b)

új potenciális résztvevőket és új részt vevő szervezeteket vonzani;

| c) | lehetőséget nyújtani a résztvevőknek és a részt vevő szervezeteknek, hogy a szolidaritási tevékenységekről visszajelzést adjanak, és népszerűsítsék a programot; és |
| --- | --- |

c)

lehetőséget nyújtani a résztvevőknek és a részt vevő szervezeteknek, hogy a szolidaritási tevékenységekről visszajelzést adjanak, és népszerűsítsék a programot; és

| d) | hozzájárulni a tapasztalatok megosztásához, és erősíteni a közösséghez tartozás érzését a résztvevők és a részt vevő szervezetek körében, támogatva ezáltal a program tágabb pozitív hatását, többek között olyan tevékenységek révén, mint a legjobb gyakorlatok megosztása és hálózatok létrehozása. |
| --- | --- |

d)

hozzájárulni a tapasztalatok megosztásához, és erősíteni a közösséghez tartozás érzését a résztvevők és a részt vevő szervezetek körében, támogatva ezáltal a program tágabb pozitív hatását, többek között olyan tevékenységek révén, mint a legjobb gyakorlatok megosztása és hálózatok létrehozása.

(2)   A minőségbiztosítási és támogató intézkedések a következőket foglalják magukban:

| a) | megfelelő intézkedések az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban álló biztonsági ellenőrzési követelmények előírása céljából; |
| --- | --- |

a)

megfelelő intézkedések az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban álló biztonsági ellenőrzési követelmények előírása céljából;

| b) | a szolidaritási tevékenységek előtt, alatt vagy után hozott intézkedések, amelyek az említett tevékenységek minőségének és hozzáférhetőségének biztosítására irányulnak, beleértve az adott esetben a kérdéses szolidaritási tevékenységhez és annak kontextusához igazított, online és offline képzést, a nyelvi támogatást, a biztosítást, beleértve a baleset- és betegségbiztosítást, a Youthpass további használatát, amely azonosítja és dokumentálja a résztvevők által a szolidaritási tevékenységek során megszerzett képességeket, a kapacitásépítést és a részt vevő szervezetek számára nyújtott adminisztratív támogatást; |
| --- | --- |

b)

a szolidaritási tevékenységek előtt, alatt vagy után hozott intézkedések, amelyek az említett tevékenységek minőségének és hozzáférhetőségének biztosítására irányulnak, beleértve az adott esetben a kérdéses szolidaritási tevékenységhez és annak kontextusához igazított, online és offline képzést, a nyelvi támogatást, a biztosítást, beleértve a baleset- és betegségbiztosítást, a Youthpass további használatát, amely azonosítja és dokumentálja a résztvevők által a szolidaritási tevékenységek során megszerzett képességeket, a kapacitásépítést és a részt vevő szervezetek számára nyújtott adminisztratív támogatást;

| c) | minőségi védjegy kialakítása és fenntartása; |
| --- | --- |

c)

minőségi védjegy kialakítása és fenntartása;

| d) | az Európai Szolidaritási Testület támogató központjainak tevékenységei, amelyek arra irányulnak, hogy támogassák és emeljék a programintézkedések végrehajtásának minőségét, és fokozzák azok eredményeinek érvényesítését; és |
| --- | --- |

d)

az Európai Szolidaritási Testület támogató központjainak tevékenységei, amelyek arra irányulnak, hogy támogassák és emeljék a programintézkedések végrehajtásának minőségét, és fokozzák azok eredményeinek érvényesítését; és

| e) | az Európai Szolidaritási Testület hozzáférhető portáljának és más releváns online szolgáltatásoknak, valamint a szükséges informatikai támogató rendszereknek és webalapú eszközöknek a létrehozása, fenntartása és aktualizálása. |
| --- | --- |

e)

az Európai Szolidaritási Testület hozzáférhető portáljának és más releváns online szolgáltatásoknak, valamint a szükséges informatikai támogató rendszereknek és webalapú eszközöknek a létrehozása, fenntartása és aktualizálása.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

Fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben

Fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben

6. cikk

Az intézkedések célja és típusai

(1)   A „fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben” programág keretében végrehajtott intézkedések hozzájárulnak különösen a kohézió, a szolidaritás, az aktív polgárság és a demokrácia erősítéséhez az Unión belül és kívül, reagálva egyúttal a társadalmi kihívásokra is, különös figyelmet fordítva a társadalmi inklúzió és az esélyegyenlőség előmozdítására.

(2)   A „fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben” programág a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | önkéntesség, a 7. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

önkéntesség, a 7. cikkben meghatározottak szerint;

| b) | szolidaritási projektek, a 8. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

szolidaritási projektek, a 8. cikkben meghatározottak szerint;

| c) | hálózatépítési tevékenységek az e programágban részt vevő egyének és szervezetek számára, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

c)

hálózatépítési tevékenységek az e programágban részt vevő egyének és szervezetek számára, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint;

| d) | minőségbiztosítási és támogató intézkedések, az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

d)

minőségbiztosítási és támogató intézkedések, az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint.

7. cikk

Önkéntesség a „fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben” programág keretében

(1)   Az önkéntesség:

| a) | egy tanulmányi és képzési elemet is tartalmaz; |
| --- | --- |

a)

egy tanulmányi és képzési elemet is tartalmaz;

| b) | nem helyettesíthet szakmai gyakorlatot vagy állást; |
| --- | --- |

b)

nem helyettesíthet szakmai gyakorlatot vagy állást;

| c) | nem tekinthető egyenértékűnek a foglalkoztatással; és |
| --- | --- |

c)

nem tekinthető egyenértékűnek a foglalkoztatással; és

| d) | írásbeli önkéntességi megállapodáson kell alapulnia. |
| --- | --- |

d)

írásbeli önkéntességi megállapodáson kell alapulnia.

Az első albekezdés d) pontjában említett megállapodásnak meg kell határoznia az említett megállapodás részes feleinek jogait és kötelezettségeit, a bevetés időtartamát és helyszínét, valamint az érintett feladatok leírását. Az ilyen megállapodásnak hivatkoznia kell a résztvevők biztosítási fedezetének feltételeire, és adott esetben a releváns biztonsági ellenőrzési követelményekre, összhangban az alkalmazandó nemzeti joggal.

(2)   Az önkéntességre sor kerülhet a résztvevő tartózkodási helye szerinti országtól eltérő országban (a továbbiakban: határokon átnyúló önkéntesség) vagy a résztvevő tartózkodási helye szerinti országban (a továbbiakban: belföldi önkéntesség). A belföldi önkéntesség valamennyi fiatal részvétele előtt nyitva áll, különös tekintettel a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra.

8. cikk

Szolidaritási projektek

A szolidaritási projektek nem helyettesíthetnek szakmai gyakorlatot vagy állást.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

Európai önkéntes humanitárius segítségnyújtási hadtest

Európai önkéntes humanitárius segítségnyújtási hadtest

9. cikk

Az intézkedések célja, alapelvei és típusai

(1)   Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretébe tartozó intézkedések hozzájárulnak különösen az élet védelmét, az emberi szenvedés megelőzését és enyhítését és az emberi méltóság megőrzését célzó, szükségletalapú humanitárius segítségnyújtáshoz, valamint a kiszolgáltatott vagy katasztrófa sújtotta közösségek kapacitásának és rezilienciájának megerősítéséhez.

(2)   Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretébe tartozó intézkedésekre a következők vonatkoznak:

| a) | azokat az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveivel, valamint a „ne árts” elv betartásával kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

azokat az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveivel, valamint a „ne árts” elv betartásával kell végrehajtani;

| b) | meg kell felelniük a helyi közösségek azon humanitárius szükségleteinek, amelyeket a humanitárius és más releváns partnerekkel a fogadó országban vagy régióban folytatott együttműködés során azonosítottak; |
| --- | --- |

b)

meg kell felelniük a helyi közösségek azon humanitárius szükségleteinek, amelyeket a humanitárius és más releváns partnerekkel a fogadó országban vagy régióban folytatott együttműködés során azonosítottak;

| c) | tervezésüknek kockázatelemzésen kell alapulnia, és oly módon kell végrehajtani azokat, ami biztosítja az önkéntesek magas szintű védelmét és biztonságát; |
| --- | --- |

c)

tervezésüknek kockázatelemzésen kell alapulnia, és oly módon kell végrehajtani azokat, ami biztosítja az önkéntesek magas szintű védelmét és biztonságát;

| d) | adott esetben meg kell könnyíteniük az átállást a humanitárius reagálásról a hosszú távú fenntartható és inkluzív fejlődésre; |
| --- | --- |

d)

adott esetben meg kell könnyíteniük az átállást a humanitárius reagálásról a hosszú távú fenntartható és inkluzív fejlődésre;

| e) | meg kell könnyíteniük azon országok és közösségek helyi személyzetének és önkénteseinek aktív bevonását, ahol azokat végrehajtják; |
| --- | --- |

e)

meg kell könnyíteniük azon országok és közösségek helyi személyzetének és önkénteseinek aktív bevonását, ahol azokat végrehajtják;

| f) | adott esetben figyelembe kell venniük a nők egyedi szükségleteit, és törekedniük kell a nők, illetve a női csoportok és hálózatok bevonására; |
| --- | --- |

f)

adott esetben figyelembe kell venniük a nők egyedi szükségleteit, és törekedniük kell a nők, illetve a női csoportok és hálózatok bevonására;

| g) | hozzá kell járulniuk a humanitárius válságokra való helyi felkészültség vagy reagálás megerősítésére irányuló erőfeszítésekhez. |
| --- | --- |

g)

hozzá kell járulniuk a humanitárius válságokra való helyi felkészültség vagy reagálás megerősítésére irányuló erőfeszítésekhez.

(3)   Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest a következő intézkedéseket támogatja:

| a) | önkéntesség, a 10. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

önkéntesség, a 10. cikkben meghatározottak szerint;

| b) | hálózatépítési tevékenységek az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtestben részt vevő egyének és szervezetek számára, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

hálózatépítési tevékenységek az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtestben részt vevő egyének és szervezetek számára, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint;

| c) | minőségbiztosítási és támogató intézkedések, az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, különös figyelmet fordítva a résztvevők biztonságát és védelmét biztosító intézkedésekre. |
| --- | --- |

c)

minőségbiztosítási és támogató intézkedések, az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, különös figyelmet fordítva a résztvevők biztonságát és védelmét biztosító intézkedésekre.

10. cikk

Önkéntesség az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében

(1)   Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében végzett önkéntességre a következők vonatkoznak:

| a) | annak egy tanulmányi és képzési elemet is tartalmaznia kell – többek között a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott elvekre vonatkozóan –, és adott esetben fejlesztési és kapacitásépítési elemeket is tartalmaznia kell, magas szintű készségekkel rendelkező, magasan képzett és tapasztalt segítők, mentorok és szakértők bevonásával; |
| --- | --- |

a)

annak egy tanulmányi és képzési elemet is tartalmaznia kell – többek között a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott elvekre vonatkozóan –, és adott esetben fejlesztési és kapacitásépítési elemeket is tartalmaznia kell, magas szintű készségekkel rendelkező, magasan képzett és tapasztalt segítők, mentorok és szakértők bevonásával;

| b) | nem helyettesíthet szakmai gyakorlatot vagy állást; |
| --- | --- |

b)

nem helyettesíthet szakmai gyakorlatot vagy állást;

| c) | nem tekinthető egyenértékűnek a foglalkoztatással; és |
| --- | --- |

c)

nem tekinthető egyenértékűnek a foglalkoztatással; és

| d) | írásbeli önkéntességi megállapodáson kell alapulnia. |
| --- | --- |

d)

írásbeli önkéntességi megállapodáson kell alapulnia.

Az első albekezdés d) pontjában említett megállapodásnak meg kell határoznia az említett megállapodás részes feleinek jogait és kötelezettségeit, a bevetés időtartamát és helyszínét, valamint az érintett feladatok leírását. Az ilyen megállapodásnak hivatkoznia kell a résztvevők biztosítási fedezetének feltételeire, és adott esetben a releváns biztonsági ellenőrzési követelményekre, összhangban az alkalmazandó nemzeti joggal.

(2)   Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretébe tartozó önkéntességre a harmadik országok csak azon régióiban kerülhet sor, ahol:

| a) | sor kerül humanitárius segítségnyújtási tevékenységekre és műveletekre; és |
| --- | --- |

a)

sor kerül humanitárius segítségnyújtási tevékenységekre és műveletekre; és

| b) | nincsenek folyamatban lévő nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktusok. |
| --- | --- |

b)

nincsenek folyamatban lévő nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktusok.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

Pénzügyi rendelkezések

Pénzügyi rendelkezések

11. cikk

Költségvetés

(1)   A program végrehajtását szolgáló, a 2021-től 2027-ig tartó időszakra vonatkozó pénzügyi keretösszeg folyó árakon 1 009 000 000 EUR.

(2)   Míg legfeljebb 20 % fordítható belföldi önkéntességre, a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett intézkedésekre fordítható, az (1) bekezdésben meghatározott összeg indikatív felosztása a következő:

| a) | 94 % a 7. cikkben meghatározottak szerinti önkéntességre és szolidaritási projektekre, |
| --- | --- |

a)

94 % a 7. cikkben meghatározottak szerinti önkéntességre és szolidaritási projektekre,

| b) | 6 % a 10. cikkben meghatározottak szerinti önkéntességre. |
| --- | --- |

b)

6 % a 10. cikkben meghatározottak szerinti önkéntességre.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeg felhasználható a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és adminisztratív segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, audit- és értékelési tevékenységekre, beleértve a szervezeti információtechnológiai rendszereket is.

(4)   A tagállamok számára megosztott irányítás keretében elkülönített források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az említettekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet) 26. cikkében meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül, vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

12. cikk

Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtási módszerek

(1)   A programot következetes módon, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani, vagy közvetett irányítással, az említett rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szerveken keresztül.

(2)   A program a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés formájában – nyújthat finanszírozást.

(3)   A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő pénzösszegek behajtásával kapcsolatos kockázatot, és azokat elegendő garanciának kell tekinteni a költségvetési rendelet értelmében. Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) (3) 37. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

(4)   Mind közvetlen, mind közvetett irányítás keretében történő kiválasztás esetében az értékelő bizottság tagjai lehetnek külső szakértők, a költségvetési rendelet 150. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésében előírtak szerint.

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

Részvétel a programban

Részvétel a programban

13. cikk

A programhoz társult harmadik országok

(1)   A program nyitva áll a következő harmadik országok részvétele előtt:

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban;

| d) | egyéb harmadik országok, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:






  i. | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében; |
| --- | --- | --- |

d)

egyéb harmadik országok, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:

i.

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében;

| ii. | megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit; |
| --- | --- |

ii.

megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit;

| iii. | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört az uniós program tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört az uniós program tekintetében;

| iv. | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait. |
| --- | --- |

iv.

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait.

Az első albekezdés d) pontjának ii. alpontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek.

(2)   Az (1) bekezdésben felsorolt országok csak a program egészében vehetnek részt, és feltéve, hogy teljesítik az e rendelet által a tagállamok számára előírt valamennyi kötelezettséget.

14. cikk

Egyéb részt vevő országok

(1)   A program nyitva áll a tengerentúli országok és területek részvétele előtt:

(2)   Az Unió érdekeit szolgáló, kellően indokolt esetekben az 5. cikkben említett intézkedések és a 7. cikkben említettek szerinti önkéntesség nyitva állhat a programhoz nem társult harmadik országok jogalanyainak részvétele előtt is.

15. cikk

Egyének részvétele

(1)   A programban részt venni kívánó, 17 és 30 év közötti vagy – a 10. cikkben meghatározott, az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében sorra kerülő önkéntesség esetében – 17 és 35 év közötti fiataloknak regisztrálniuk kell az Európai Szolidaritási Testület portálján.

(2)   A „fiatalok részvétele szolidaritási tevékenységekben” programág keretében sorra kerülő önkéntesség vagy szolidaritási projekt megkezdésének pillanatában a résztvevőnek legalább 18 évesnek kell lennie, és nem lehet idősebb 30 évesnél. A 10. cikkben meghatározott, az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében sorra kerülő önkéntesség megkezdésének pillanatában a résztvevőnek legalább 18 évesnek kell lennie, és nem lehet több 35 évesnél.

16. cikk

A kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok bevonása

(1)   E rendelet végrehajtása során a Bizottság, a tagállamok és a programhoz társult harmadik országok biztosítják, hogy egyedi és hatékony intézkedések megtételére kerüljön sor a társadalmi inklúzió és az egyenlő hozzáférési feltételek előmozdítása érdekében, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok részvételére vonatkozóan.

(2)   A Bizottság ...[HL: hat hónappal e rendelet hatályba lépésének napját követően]-ig kidolgozza a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételi arányának növelésére irányuló inklúziós intézkedések keretrendszerét, valamint az ilyen intézkedések végrehajtására vonatkozó iránymutatást. Az említett iránymutatást a program időtartama alatt szükség szerint aktualizálni kell. Az inklúziós intézkedések keretrendszere alapján, és különös figyelemmel a programhoz való hozzáféréssel kapcsolatos, a nemzeti kontextusban felmerülő sajátos kihívásokra, inklúziós cselekvési terveket kell kidolgozni, és azoknak a nemzeti irodák munkaprogramjának szerves részét kell képezniük. A Bizottság rendszeresen nyomon követi az említett inklúziós cselekvési tervek végrehajtását.

(3)   A Bizottság adott esetben – és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szavatolásával – biztosítja, hogy pénzügyi támogató intézkedések, beleértve az előfinanszírozást is, álljanak rendelkezésre a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiataloknak a programban való részvételének elősegítése érdekében. A támogatási szintnek objektív kritériumokon kell alapulnia.

17. cikk

Részt vevő szervezetek

(1)   A program nyitva áll nonprofit vagy profitképző köz- vagy magánjogi szervezetek, valamint nemzetközi szervezetek részvétele előtt, feltéve, hogy megkapták a minőségi védjegyet.

(2)   A program illetékes végrehajtó szerve értékeli valamely szervezet arra irányuló kérelmét, hogy részt vevő szervezetté váljon, a következő elvek alapján:

| a) | egyenlő bánásmód; |
| --- | --- |

a)

egyenlő bánásmód;

| b) | esélyegyenlőség és a megkülönböztetés tilalma; |
| --- | --- |

b)

esélyegyenlőség és a megkülönböztetés tilalma;

| c) | az állásban történő foglalkoztatás helyettesítésének elkerülése; |
| --- | --- |

c)

az állásban történő foglalkoztatás helyettesítésének elkerülése;

| d) | a káros tevékenységek elkerülése; |
| --- | --- |

d)

a káros tevékenységek elkerülése;

| e) | magas színvonalú, könnyen hozzáférhető és inkluzív tevékenységek biztosítása, amelyek a személyes, társadalmi-oktatási és szakmai fejlődésre összpontosító tanulási dimenzióval rendelkeznek; |
| --- | --- |

e)

magas színvonalú, könnyen hozzáférhető és inkluzív tevékenységek biztosítása, amelyek a személyes, társadalmi-oktatási és szakmai fejlődésre összpontosító tanulási dimenzióval rendelkeznek;

| f) | az önkéntességre vonatkozó megfelelő szabályok; |
| --- | --- |

f)

az önkéntességre vonatkozó megfelelő szabályok;

| g) | biztonságos és tisztességes környezet és munkakörülmények, a résztvevők védelmét szolgáló belső konfliktusrendezési mechanizmusokkal; és |
| --- | --- |

g)

biztonságos és tisztességes környezet és munkakörülmények, a résztvevők védelmét szolgáló belső konfliktusrendezési mechanizmusokkal; és

| h) | a nyereségszerzés tilalma a költségvetési rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

a nyereségszerzés tilalma a költségvetési rendeletnek megfelelően.

A program illetékes végrehajtó szerve az első albekezdésben említett elveket használja annak megállapításához, hogy vajon a részt vevő szervezetté válásra pályázó szervezet tevékenységei teljesítik-e a program követelményeit és célkitűzéseit.

(3)   A (2) bekezdésben említett értékelés eredményeként a szervezetnek minőségi védjegyet ítélhetnek oda. A program illetékes végrehajtó szerve időszakosan újraértékeli, hogy a szervezet továbbra is megfelel-e azon feltételeknek, amelyek a minőségi védjegy odaítéléséhez vezettek. Amennyiben a szervezet már nem felel meg az említett feltételeknek, a program illetékes végrehajtó szerve korrekciós intézkedéseket hoz mindaddig, amíg a feltételek és a minőségi követelmények nem teljesülnek. Az említett feltételeknek és minőségi követelményeknek való folytatólagos meg nem felelés esetében a minőségi védjegyet vissza kell vonni.

(4)   Bármely szervezet számára, amely minőségi védjegyet kapott, fogadó kapacitásban, támogató kapacitásban vagy mindkét kapacitásban hozzáférést kell adni az Európai Szolidaritási Testület portáljához, és e szervezet a regisztrált jelöltek részére szolidaritási tevékenységekre vonatkozó ajánlatokat tehet.

(5)   A minőségi védjegy nem vezethet automatikusan a program keretében történő finanszírozáshoz.

(6)   Valamely részt vevő szervezet által kínált szolidaritási tevékenységek és kapcsolódó minőségbiztosítási és támogató intézkedések finanszírozást kaphatnak a program keretében vagy egyéb, az Unió költségvetésétől nem függő finanszírozási forrásokból.

(7)   Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében részt vevő szervezetek számára az önkéntesek biztonságának és védelmének kockázatértékeléseken alapuló biztosítása kiemelt fontosságú.

(8)   Szolidaritási tevékenység befejezését követően, és ha a résztvevő kéri, a részt vevő szervezet – például Youthpass vagy Europass formájában – igazolást ad a résztvevőnek, amely rögzíti a szolidaritási tevékenység során elért tanulási eredményeket és elsajátított készségeket.

18. cikk

Hozzáférés a program keretében nyújtott finanszírozáshoz

Bármely, valamely tagállamban, tengerentúli országban vagy területen, illetve a programhoz társult harmadik országban létrehozott köz- vagy magánjogi szervezet, valamint bármely nemzetközi szervezet pályázhat a program keretében nyújtandó finanszírozásra. A 7. és a 10. cikkben meghatározottak szerinti önkéntesség esetében a részt vevő szervezet meg kellett, hogy szerezze a minőségi védjegyet annak előfeltételeként, hogy finanszírozást kaphasson a program keretében. A 8. cikkben említett szolidaritási projektek esetében a résztvevőkből álló informális csoportok nevében természetes személyek is pályázhatnak finanszírozásra. Főszabályként a vissza nem térítendő támogatás iránti kérelmet azon ország nemzeti irodájához kell benyújtani, amelyben a jogalany, a szervezet vagy a természetes személy bázisa van.

VII. FEJEZET

VII. FEJEZET

Programozás, nyomon követés és értékelés

Programozás, nyomon követés és értékelés

19. cikk

Munkaprogram

A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok útján kell végrehajtani. A munkaprogramoknak meg kell jelölniük az egyes intézkedésekre elkülönített összegeket, valamint a nemzeti iroda által irányítandó intézkedésekre szánt pénzeszközöknek a tagállamok és a programhoz társult harmadik országok közötti elosztását. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogad el munkaprogramokat. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 31. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

20. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A melléklet határozza meg a program keretében a 3. cikkben megállapított általános és egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért haladásra vonatkozó jelentéstételhez szükséges mutatókat.

(2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén a program által elért haladás hatékony értékelésének biztosítására a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletnek a mutatók tekintetében történő módosítása céljából, amennyiben azt szükségesnek ítéli, valamint e rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.

(3)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek nyomon követésére vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő szintű részletességgel gyűjtsék össze.

E célból az uniós pénzeszközök címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell előírni.

21. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottságnak az értékeléseket időben el kell végeznie ahhoz, hogy beépüljenek a döntéshozatali folyamatba.

(2)   Mihelyt elegendő információ áll rendelkezésre a program végrehajtásáról, de minden esetben legkésőbb 2024. december 31-ig a Bizottságnak el kell elvégeznie a program időközi értékelését. Ezen időközi értékeléshez csatolni kell a 2018-2020-as Európai Szolidaritási Testület program végleges értékelését is, amely beépül az időközi értékelésbe. A program időközi értékelése során értékelni kell a program átfogó eredményességét és teljesítményét, valamint az inklúziós intézkedések végrehajtását.

(3)   A IX. fejezetben meghatározott követelmények és a nemzeti irodáknak a 24. cikkben meghatározott kötelezettségei sérelme nélkül a tagállamok 2024. május 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a program végrehajtásáról és hatásáról a saját területükön.

(4)   A Bizottság adott esetben és az időközi értékelés alapján jogalkotási javaslatot terjeszt elő e rendelet módosítására vonatkozóan.

(5)   2027. december 31. után, de minden esetben legkésőbb 2031. december 31-ig a Bizottság elvégzi a program eredményeinek és hatásainak végső értékelését.

(6)   A Bizottság az e cikk alapján elvégzett értékeléseit, beleértve az időközi értékelést is, észrevételei kíséretében továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

VIII. FEJEZET

VIII. FEJEZET

Tájékoztatás, kommunikáció és terjesztés

Tájékoztatás, kommunikáció és terjesztés

22. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és terjesztés

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az említett támogatások eredetét, és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítják az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, a program alapján végzett intézkedésekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan. A program számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

(3)   A nemzeti irodák a Bizottsággal együttműködésben egységes stratégiát dolgoznak ki a hatékony tájékoztatás, valamint a programon belül általuk irányított intézkedések keretében támogatott tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása tekintetében. A nemzeti irodák segítik a Bizottságot a programra – köztük a nemzeti és uniós szinten irányított intézkedésekre és tevékenységekre – és az eredményeire vonatkozó információk terjesztésével kapcsolatos általános feladata terén. A nemzeti irodák tájékoztatják a releváns célcsoportokat a saját országukban végrehajtott intézkedésekről és tevékenységekről.

(4)   A részt vevő szervezeteknek a programmal kapcsolatos információk közlése és terjesztése céljából az „Európai Szolidaritási Testület” elnevezést kell használniuk.

IX. FEJEZET

IX. FEJEZET

Irányítási és auditrendszer

Irányítási és auditrendszer

23. cikk

Nemzeti hatóság

Minden egyes tagállamban és a programhoz társult harmadik országban az (EU) 2021/... rendelet (4) III. fejezetében említett intézkedések irányítására kijelölt nemzeti hatóságok nemzeti hatóságokként járnak el a program keretében is. Az (EU) 2021/... rendelet (4) 26. cikkének (1), (2), (6), (7), (9), (10), (11), (12), (13) és (14) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a program keretében eljáró nemzeti hatóságokra.

24. cikk

Nemzeti iroda

(1)   Minden egyes tagállamban és a programhoz társult harmadik országban az (EU) 2021/... rendelet (4) III. fejezetében említett intézkedések saját országukban történő irányítására kijelölt nemzeti irodák nemzeti irodákként járnak el a program keretében is. Az (EU) 2021/... rendelet (4) 27. cikkének (1) és (2), valamint (4)–(8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a program keretében eljáró nemzeti irodákra.

(2)   Az (EU) 2021/... rendelet (4) 27. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, a nemzeti iroda felel az e rendelet 19. cikkében említett végrehajtási jogi aktusokban felsorolt, a programintézkedésekhez kapcsolódó projektek életciklusai valamennyi szakaszának irányításáért, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban.

(3)   Amennyiben az e rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett valamely harmadik ország tekintetében nem jelöltek ki illetékes nemzeti irodát, azt az (EU) 2021/... rendelet (4) 27. cikkével összhangban kell létrehozni.

25. cikk

Európai Bizottság

(1)   A Bizottság és a nemzeti iroda közötti jogviszonyra alkalmazandó szabályokat – az (EU) 2021/... rendelet (5) 27. cikkével összhangban – olyan írásos dokumentumban kell megállapítani, amely:

| a) | meghatározza az érintett nemzeti irodára vonatkozó belsőkontroll-előírásokat és a vissza nem térítendő támogatásra fordított uniós pénzeszközök nemzeti irodák általi kezelésére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

a)

meghatározza az érintett nemzeti irodára vonatkozó belsőkontroll-előírásokat és a vissza nem térítendő támogatásra fordított uniós pénzeszközök nemzeti irodák általi kezelésére vonatkozó szabályokat;

| b) | tartalmazza a nemzeti iroda munkaprogramját, amely magában foglalja a nemzeti iroda azon irányítási feladatait, amelyekhez uniós támogatást kap; és |
| --- | --- |

b)

tartalmazza a nemzeti iroda munkaprogramját, amely magában foglalja a nemzeti iroda azon irányítási feladatait, amelyekhez uniós támogatást kap; és

| c) | részletesen meghatározza a nemzeti irodára vonatkozó jelentéstételi követelményeket. |
| --- | --- |

c)

részletesen meghatározza a nemzeti irodára vonatkozó jelentéstételi követelményeket.

(2)   A Bizottság minden évben a nemzeti iroda rendelkezésére bocsátja a következő pénzeszközöket:

| a) | az érintett tagállamban vagy az érintett programhoz társult harmadik országban azon programintézkedéseket szolgáló vissza nem térítendő támogatásra szánt pénzeszközök, amelyek irányításával a nemzeti irodát bízták meg; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamban vagy az érintett programhoz társult harmadik országban azon programintézkedéseket szolgáló vissza nem térítendő támogatásra szánt pénzeszközök, amelyek irányításával a nemzeti irodát bízták meg;

| b) | pénzügyi hozzájárulás a nemzeti iroda irányítási feladatait támogatására, amely hozzájárulást az (EU) 2021/... rendelet (5) 28. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott szabályokkal összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

b)

pénzügyi hozzájárulás a nemzeti iroda irányítási feladatait támogatására, amely hozzájárulást az (EU) 2021/... rendelet (5) 28. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott szabályokkal összhangban kell megállapítani.

(3)   A Bizottság megállapítja a nemzeti iroda munkaprogramjára vonatkozó követelményeket. A Bizottság addig nem bocsátja a nemzeti iroda rendelkezésére a program pénzeszközeit, amíg hivatalosan jóvá nem hagyta a nemzeti iroda munkaprogramját.

(4)   Az (EU) 2021/... rendelet (5) 26. cikkének (3) bekezdésében említett, a nemzeti irodákra vonatkozó megfelelőségi követelmények alapján a Bizottság felülvizsgálja a nemzeti irányítási és kontrollrendszereket, a nemzeti iroda éves vezetői nyilatkozatát és a független auditszervezet arról szóló véleményét, kellő figyelmet fordítva a nemzeti hatóság által a program vonatkozásában végzett nyomonkövetési és felügyeleti tevékenységeiről nyújtott tájékoztatásra.

(5)   Az éves vezetői nyilatkozat és a független auditszervezet arról szóló véleményének értékelése után a Bizottság megküldi az azokra vonatkozó véleményét és észrevételeit a nemzeti irodának és a nemzeti hatóságnak.

(6)   Abban az esetben, ha a Bizottság nem tudja elfogadni az éves vezetői nyilatkozatot vagy az arról szóló független auditvéleményt, vagy abban az esetben, ha a nemzeti iroda nem kielégítően hajtja végre a Bizottság észrevételeit, a Bizottság végrehajthat bármely, a költségvetési rendelet 131. cikke (3) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges elővigyázatossági és korrekciós intézkedést.

26. cikk

Független auditszervezet

(1)   A független auditszervezet auditvéleményt bocsát ki a költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett éves vezetői nyilatkozatról. Ez képezi a költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját.

(2)   A független auditszervezet:

| a) | rendelkezik a közszektorbeli auditok elvégzéséhez szükséges szakmai kompetenciákkal; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a közszektorbeli auditok elvégzéséhez szükséges szakmai kompetenciákkal;

| b) | biztosítja, hogy auditjai során figyelembe vegyék a nemzetközileg elfogadott auditstandardokat; és |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy auditjai során figyelembe vegyék a nemzetközileg elfogadott auditstandardokat; és

| c) | nem lehet összeférhetetlenségi helyzetben azzal a jogalannyal, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi, és a funkciói tekintetében függetlennek kell lennie azon jogalanytól, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi. |
| --- | --- |

c)

nem lehet összeférhetetlenségi helyzetben azzal a jogalannyal, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi, és a funkciói tekintetében függetlennek kell lennie azon jogalanytól, amelynek a nemzeti iroda a részét képezi.

(3)   A független auditszervezetnek teljes hozzáférést kell adnia a Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék részére valamennyi olyan dokumentumhoz és jelentéshez, amely alátámasztja a nemzeti iroda éves vezetői nyilatkozatáról általa kibocsátott auditvéleményt.

X. FEJEZET

X. FEJEZET

Kontrollrendszer

Kontrollrendszer

27. cikk

A kontrollrendszerre vonatkozó alapelvek

(1)   A Bizottság felel a felügyeleti ellenőrzésekért a nemzeti irodák által irányított programintézkedések tekintetében. A Bizottság meghatározza a nemzeti iroda és a független auditszervezet által végzett ellenőrzésekre vonatkozó minimumkövetelményeket.

(2)   A nemzeti irodák felelnek a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjeinek elsődleges ellenőrzéséért a rájuk bízott programintézkedések tekintetében. Ezen ellenőrzéseknek megalapozott bizonyosságot kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy az odaítélt vissza nem térítendő támogatásokat rendeltetésszerűen és az alkalmazandó uniós szabályoknak megfelelően használják fel.

(3)   A program nemzeti irodáknak átadott pénzeszközei tekintetében a Bizottság biztosítja – az egységes ellenőrzés elve alapján és kockázatalapú elemzést folytatva – ellenőrzéseinek megfelelő koordinációját a nemzeti hatóságokkal és a nemzeti irodákkal. Ez a bekezdés nem alkalmazandó az OLAF által végzett vizsgálatokra.

28. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz útján részt vesz a programban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározottak szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

XI. FEJEZET

XI. FEJEZET

Kiegészítő jelleg

Kiegészítő jelleg

29. cikk

Az uniós intézkedés kiegészítő jellege

(1)   A programintézkedéseknek összhangban kell állniuk a releváns uniós szintű szakpolitikákkal, eszközökkel és programokkal, különösen az Erasmus+ programmal, valamint a program tevékenységei szempontjából releváns uniós szintű hálózatokkal, és ki kell egészíteniük azokat.

(2)   A programintézkedéseknek összhangban kell állniuk a tagállamok és a programhoz társult harmadik országok releváns nemzeti szintű szakpolitikáival, programjaival és eszközeivel, és ki kell egészíteniük azokat. Ennek érdekében a Bizottság, a nemzeti hatóságok és a nemzeti irodák megosztják egymással egyfelől a szolidaritáshoz és az ifjúsághoz kapcsolódó nemzeti rendszereikre és prioritásaikra vonatkozó információkat, másfelől a program keretében végzett intézkedésekhez kapcsolódó meglévő nemzeti rendszereikre és prioritásaikra vonatkozó információkat a releváns bevált gyakorlatokra való építés, valamint a hatékonyság és eredményesség elérése céljából.

(3)   A 10. cikkben meghatározott önkéntességnek összhangban kell állnia különösen az Unió külső tevékenységeinek egyéb területeivel, különösen a humanitárius segítségnyújtási politikával, a fejlesztési együttműködési politikával, a bővítési politikával, a szomszédságpolitikával és az uniós polgári védelmi mechanizmussal, és ki kell egészítenie azokat.

(4)   Valamely intézkedés, amely a program keretében hozzájárulásban részesült, más uniós programból is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazon költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott vonatkozó hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható összköltségét. A különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(5)   A projektjavaslatok – a 2021-2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (4) bekezdésével összhangban – támogatást kaphatnak az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy az Európai Szociális Alap Pluszból, amennyiben a program keretében kiválósági pecsét védjegyet ítéltek oda számukra annak köszönhetően, hogy megfelelnek a következő kumulatív feltételeknek:

| a) | értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és

| c) | költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében.

XII. FEJEZET

XII. FEJEZET

Átmeneti és záró rendelkezések

Átmeneti és záró rendelkezések

30. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 20. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a program időtartamára szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 20. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 20. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

31. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

32. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2018/1475 rendelet és a 375/2014/EU rendelet 2021. január 1 -jével hatályát veszti.

33. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2018/1475 vagy a 375/2014/EU rendelet alapján megkezdett intézkedések folytatását vagy módosítását, amely rendeletek továbbra is alkalmazandók az említett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   A program pénzügyi keretösszege fedezheti a program és az (EU) 2018/1475 vagy a 375/2014/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtási kiadásokat is.

(3)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban és az említett rendelet 193. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, a finanszírozási határozatban meghatározott, kellően indokolt esetekben az e rendelet alapján támogatott tevékenységek, illetve a 2021-ben felmerült alapul szolgáló költségek 2021. január 1-jétől támogathatónak tekinthetők még akkor is, ha a vissza nem térítendő támogatás iránti kérelem benyújtása előtt hajtották végre ezen tevékenységeket, illetve merültek fel ezen költségek.

(4)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedések és tevékenységek irányításának lehetővé tétele érdekében szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni uniós költségvetésbe a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére.

(5)   A tagállamok biztosítják nemzeti szinten a 2018‒2020-as Európai Szolidaritási Testület program keretében végrehajtott és a program keretében végrehajtandó intézkedések közötti zökkenőmentes átmenetet.

34. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 201. o.

1

(2)  HL C 83., 2019.3.7., 282. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. március 12-i álláspontja (HL C 23., 2021.1.21., 218. o.) és a Tanács 2021. április 20-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

3

(4)  HL C 25., 2008.1.30., 1. o.

4

(5)  HL C 456., 2018.12.18., 1. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L ...., ...., .... o.).

6

(1)  A 2018/0191(COD) dokumentumban található rendelet.

1

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 375/2014/EU rendelete (2014. április 3.) az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest létrehozásáról (az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés) (HL L 122., 2014.4.24., 1. o.).

8

(9)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 443. I, 2020.12.22., 11. o.).

9

(10)  A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, EURATOM rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2988/95/EK, EURATOM rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 2185/96/EURATOM, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

15

(16)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

17

(18)  A Tanács 2000/78/EK irányelve (2000. november 27.) a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

18

(19)  HL L 443. I., 2020.12.22., 28. o.

19

(20)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

20

(21)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

21

(22)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

22

(2)  A 2018/0191(COD) dokumentumban található rendelet.

2

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a TANÁCS (EU) 2018/1475 rendelete (2018. október 2.) az Európai Szolidaritási Testület jogi keretének meghatározásáról és az 1288/2013/EU rendelet, az 1293/2013/EU rendelet, valamint az 1313/2013/EU határozat módosításáról (HL L 250., 2018.10.4., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L ..., ..., ... o.).

25

(3)  Az ST 7064/2020 (2018/0224(COD)) dokumentumban található rendelet.

3

(4)  A 2018/0191(COD) dokumentumban található rendelet.

4

(5)  A 2018/0191(COD) dokumentumban található rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A mennyiségi mutatók mérési eredményeit adott esetben ország, szakmai háttér, iskolai végzettség, nem, valamint intézkedés- és tevékenységtípus szerinti bontásban kell megadni.

A következő területeket kell nyomon követni:

| a) | a szolidaritási tevékenységekben részt vevők száma; |
| --- | --- |

a)

a szolidaritási tevékenységekben részt vevők száma;

| b) | a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők aránya; |
| --- | --- |

b)

a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők aránya;

| c) | a minőségi védjeggyel rendelkező szervezetek száma; |
| --- | --- |

c)

a minőségi védjeggyel rendelkező szervezetek száma;

| d) | az olyan résztvevők száma, akik kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok; |
| --- | --- |

d)

az olyan résztvevők száma, akik kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok;

| e) | a pozitív tanulási eredményekről beszámoló résztvevők aránya; |
| --- | --- |

e)

a pozitív tanulási eredményekről beszámoló résztvevők aránya;

| f) | azon résztvevők aránya, akiknek a tanulási eredményeit olyan, az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszköz révén dokumentálták, mint például a Youthpass, a Europass vagy valamely nemzeti eszköz; |
| --- | --- |

f)

azon résztvevők aránya, akiknek a tanulási eredményeit olyan, az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszköz révén dokumentálták, mint például a Youthpass, a Europass vagy valamely nemzeti eszköz;

| g) | a tevékenységek minőségével kapcsolatos általános elégedettségi arány a résztvevők körében; |
| --- | --- |

g)

a tevékenységek minőségével kapcsolatos általános elégedettségi arány a résztvevők körében;

| h) | az éghajlatpolitikai célkitűzésekkel foglalkozó tevékenységek aránya; |
| --- | --- |

h)

az éghajlatpolitikai célkitűzésekkel foglalkozó tevékenységek aránya;

| i) | a helyszínen folytatott tevékenységek tényleges humanitárius hozzájárulásával való elégedettség foka a humanitárius segítségnyújtási területen bevetett önkéntesek és a részt vevő szervezetek körében; |
| --- | --- |

i)

a helyszínen folytatott tevékenységek tényleges humanitárius hozzájárulásával való elégedettség foka a humanitárius segítségnyújtási területen bevetett önkéntesek és a részt vevő szervezetek körében;

| j) | azon, harmadik országokban végzett tevékenységek száma, amelyek hozzájárulnak a helyi szereplők és a helyi közösségek megerősítéséhez, valamint az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében végzett önkéntesség kiegészítéséhez. |
| --- | --- |

j)

azon, harmadik országokban végzett tevékenységek száma, amelyek hozzájárulnak a helyi szereplők és a helyi közösségek megerősítéséhez, valamint az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében végzett önkéntesség kiegészítéséhez.

---

| 2021.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/25

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 17/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2021/C 181/02)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2018. június 11-én elfogadta az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az [Európai Szolidaritási Testületről szóló rendelet] és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Parlament 2019. március 12-én elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-én fogadta el véleményét (3). A Régiók Európai Bizottsága a 2018. december 5–6-i ülésén fogadta el véleményét (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács a 2018. november 26-i ülésén részleges általános megközelítést (5) fogadott el a Bizottság javaslatáról, felhatalmazva az elnökséget az Európai Parlamenttel folytatandó tárgyalásokra. A tárgyalási folyamat során négy háromoldalú egyeztetésre és számos szakértői szintű ülésre került sor, és végül a legutóbbi, 2020. december 11-i háromoldalú egyeztetésen ideiglenes átfogó megállapodás született. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az Állandó Képviselők Bizottsága 2020. december 18-án jóváhagyta az említett háromoldalú egyeztetések eredményeként létrejött végső kompromisszumos szöveget (6). A szöveget ezt követően továbbították az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Európai Parlament CULT bizottsága 2021. január 11-én egyhangúlag jóváhagyta a végső kompromisszumos szöveget (7). |
| --- | --- |

6.

II.   CÉLOK

| 7. | A 2021–2027-es időszakra szóló Európai Szolidaritási Testület program általános célkitűzése, hogy fokozza a fiatalok és a szervezetek részvételét a hozzáférhető és magas színvonalú szolidaritási tevékenységekben, elsősorban az önkéntességben, eszközként szolgálva a kohézió, a szolidaritás, a demokrácia, az európai identitás és az aktív polgári szerepvállalás erősítéséhez az Unión belül és kívül, valamint hogy kezelje a társadalmi és humanitárius kihívásokat a helyszínen, különös figyelmet fordítva a fenntartható fejlődés, a társadalmi inklúzió és az esélyegyenlőség előmozdítására. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A program az intézkedések két programágát határozza meg: a fiatalok részvételének elősegítésére: a szolidaritási tevékenységek, illetve a humanitárius segítségnyújtási tevékenységek (az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest) programágát. A program által mindkét ágban támogatott intézkedések a következők: önkéntesség, szolidaritási projektek, hálózatépítési tevékenységek, valamint minőségbiztosítási és támogatási intézkedések. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A program olyan szolidaritási tevékenységeket támogat, amelyek egyértelmű uniós hozzáadott értéket képviselnek, például transznacionális jellegükből, továbbá abból adódóan, hogy valamennyi szinten képesek kiegészíteni más programokat és szakpolitikákat; témáikat, céljaikat, megközelítéseiket, várható eredményeiket vagy más aspektusaikat európai dimenzió jellemzi; különböző hátterű fiatalok bevonására irányuló megközelítést alkalmaznak; illetve hozzájárulnak az átláthatóságot és az elismerést támogató uniós eszközök hatékony felhasználásához. |
| --- | --- |

9.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

| 10. | A Tanács első olvasatban kialakított álláspontja magában foglalja a bizottsági javaslatnak a Tanács által a 2018. november 26-i részleges általános megközelítésében elfogadott közel valamennyi módosítását, különösen az alábbiakat:






  — | az a követelmény, hogy a résztvevők jogszerűen tartózkodjanak valamely részt vevő országban, |
| --- | --- | --- |

10.

—

az a követelmény, hogy a résztvevők jogszerűen tartózkodjanak valamely részt vevő országban,

| — | az Európai Szolidaritási Testület portáljának fogalommeghatározása, |
| --- | --- |

—

az Európai Szolidaritási Testület portáljának fogalommeghatározása,

| — | annak lehetősége, hogy a költségvetés legfeljebb 20 %-át belföldi önkéntes tevékenységekre fordítsák, |
| --- | --- |

—

annak lehetősége, hogy a költségvetés legfeljebb 20 %-át belföldi önkéntes tevékenységekre fordítsák,

| — | a Bizottság által 2024. december 31-ig benyújtandó félidős felülvizsgálat, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által 2024. december 31-ig benyújtandó félidős felülvizsgálat,

| — | az Unió érdekeinek védelmét szolgáló elővigyázatossági és korrekciós intézkedésekre vonatkozó rendelkezés beillesztése a költségvetési rendelettel összhangban, valamint |
| --- | --- |

—

az Unió érdekeinek védelmét szolgáló elővigyázatossági és korrekciós intézkedésekre vonatkozó rendelkezés beillesztése a költségvetési rendelettel összhangban, valamint

| — | a preambulumbekezdések néhány módosítása. |
| --- | --- |

—

a preambulumbekezdések néhány módosítása.

| 11. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szerepelnek még a következő kulcsfontosságú elemek is, amelyekről a háromoldalú egyeztetések során megállapodás született a társjogalkotók között: |
| --- | --- |

11.

A legfontosabb kérdések

| 12. | Az Európai Parlament aggályainak adott hangot a program irányításával és a Parlament korlátozott döntéshozatali szerepével kapcsolatban olyan esetben, ha a programozási időszak alatt új kezdeményezéseket vezetnek be. A társjogalkotók megállapodtak egy új preambulumbekezdés beillesztéséről, amely egyértelművé teszi, hogy az e rendelet alapján nem támogatott intézkedések vagy kezdeményezések nem szerepelhetnek a munkaprogramban. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A társjogalkotók által elfogadott pénzügyi keretösszeg az Európai Tanács által a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret (MFF) összefüggésében meghatározott összeg, azaz 1 009 millió EUR. Ez a szám nagyjából 20 %-os költségvetési csökkentést jelent az eredeti, 1 260 millió EUR összegű bizottsági javaslathoz képest. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A program hatályát és költségvetési bontását illetően megállapodás született arról, hogy a szakmai gyakorlatok és állások programág kikerül a programból, a kapcsolódó (8 %-os) költségvetési részt pedig a szolidaritási ághoz csoportosítják át, amely így a költségvetés 94 %-ával gazdálkodhat. A költségvetés fennmaradó 6 %-át a humanitárius segítségnyújtási ághoz allokálják. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Noha az Európai Szolidaritási Testület alapvetően egy befogadást célzó program, e szempontot még inkább hangsúlyozandó a szöveg a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok bevonásáról szóló új cikkel, valamint a program inkluzív jellegét tovább erősítő több más rendelkezéssel egészült ki. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A biztosítási fedezet és az ellenőrzési követelmények szintén fontos elemét képezték a társjogalkotók közötti tárgyalásoknak. A tárgyalások eredményeként, illetve részben a Covid19-világjárvány tanulságait és a járványnak az Európai Szolidaritási Testület önkénteseire gyakorolt hatását figyelembe véve a szöveg több ponton kiegészült olyan rendelkezésekkel, amelyek célja a résztvevők számára nyújtott biztosítás és fedezet kibővítése, valamint a kiszolgáltatott személyek, például a gyermekek védelmét szolgáló biztonsági ellenőrzések fokozása. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ami a humanitárius segítségnyújtásban részt vevő önkéntesek korhatárát illeti, a szöveg általános szabályként továbbra is valamennyi önkéntes esetében 18 és 30 év közötti korhatárt ír elő, a humanitárius segítségnyújtásban részt vevő önkéntesekre vonatkozóan azonban egyedi eltérést vezet be (a felső korhatárt 35 évre emeli). A társjogalkotók kibővítették a tapasztalt segítőkre, mentorokra és szakértőkre vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Bár az Európai Parlament jelentős módosításokat és további szöveges javaslatokat terjesztett elő a program humanitárius segítségnyújtási ágára vonatkozóan, a társjogalkotók abban maradtak, hogy ezek közül csak néhányat fogadnak el, szem előtt tartva, hogy a humanitárius segítségnyújtási ág – sajátos jellemzői ellenére – csupán a program 6 %-át teszi ki. A program humanitárius segítségnyújtást érintő rendelkezéseire vonatkozó végső kompromisszum e tekintetben kiegyensúlyozott, és a megemelt korhatáron felül a társjogalkotók arról is megállapodtak, hogy beillesztik a szövegbe a humanitárius segítségnyújtás fő alapelveit, továbbá a humanitárius segítségnyújtási műveleteket támogató önkéntességre alkalmazandó fokozott biztonsági intézkedéseket építenek be. |
| --- | --- |

18.

Egyéb kérdések

| 19. | Míg a Bizottság eredetileg korlátozott számú mutatót javasolt, a Tanács és az Európai Parlament megállapodott abban, hogy a mellékletet részletesebb mutatókkal egészíti ki. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A társjogalkotók megállapodtak abban, hogy – különösen az Európai Szolidaritási Testület minőségi védjegye tekintetében – megerősítik a részt vevő szervezetekkel kapcsolatos rendelkezéseket. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Megállapodtak továbbá a program időközi értékelésével és a kiválósági pecséttel való tanúsítással kapcsolatos rendelkezések megerősítéséről is. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos valamennyi dokumentumra vonatkozó horizontális tanácsi megközelítést követve több rendelkezés is módosult. Ezek különösen az 1. cikkben a program időtartamának a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időtartamához történő hozzáigazítását, a harmadik országok részvételére vonatkozó rendelkezéseket, a kumulatív és alternatív finanszírozásra vonatkozó rendelkezéseket, valamint a visszamenőleges hatályra (a 2021–2027-es időszakra szóló Európai Szolidaritási Testület programot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni) vonatkozó rendelkezéseket érintik. |
| --- | --- |

22.

IV.   ÖSSZEGZÉS

| 23. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja teljes mértékben tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság segítségével – kialakított átfogó kompromisszumot. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Az Európai Parlament CULT bizottságának elnöke által az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének küldött, 2021. január 15-i levél megerősíti ezt a kompromisszumos megállapodást. Ebben a levélben a CULT bizottság elnöke jelzi, hogy amennyiben a Tanács hivatalosan továbbítja a Parlamentnek az elfogadott álláspontját, javasolni fogja a plenáris ülésnek, hogy a Parlament második olvasata során – a jogász-nyelvészi ellenőrzést követően – módosítás nélkül fogadja el a Tanács álláspontját. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  9993/1/18 REV 1 sz. dokumentum + ADD 1–5.

(2)  HL C 23., 2021.1.21., 218. o.

(3)  EESC-2018-04028-AC sz. dokumentum.

(4)  5321/19 sz. dokumentum.

(5)  14787/18. sz. dokumentum.

(6)  13847/20. sz. dokumentum.

(7)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/217229/CULT%20Voting%20session%2011%20January%202021%20Results.pdf

---