# Az Európai Unió C 183/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 183 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. május 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 183

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. május 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 183/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10215 — CVC/Carlyle/MedRisk) (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 183/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10215 — CVC/Carlyle/MedRisk) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 183/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. május 10. | 2 |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2021/C 183/03 | Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a kiberbiztonsági stratégiáról és a NIS 2.0 irányelvről
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján:www.edps.europa.eu) | 3 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 183/02

Euroátváltási árfolyamok — 2021. május 10.

2

Európai adatvédelmi biztos

2021/C 183/03

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a kiberbiztonsági stratégiáról és a NIS 2.0 irányelvről
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján:www.edps.europa.eu)

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján:www.edps.europa.eu)

3

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 183/04 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó, Vietnámra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 8 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 183/05 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 20 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 183/04

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó, Vietnámra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

8

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 183/05

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.5.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 183/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10215 — CVC/Carlyle/MedRisk)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 183/01)

2021. május 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10215 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10215 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.5.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 183/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 183/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. május 10.

(2021/C 183/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2169 |
| JPY | Japán yen | 132,31 |
| DKK | Dán korona | 7,4361 |
| GBP | Angol font | 0,86195 |
| SEK | Svéd korona | 10,1235 |
| CHF | Svájci frank | 1,0939 |
| ISK | Izlandi korona | 150,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,0008 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,591 |
| HUF | Magyar forint | 357,26 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5631 |
| RON | Román lej | 4,9248 |
| TRY | Török líra | 10,0495 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5433 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4743 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,4504 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6673 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6110 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 353,14 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,0843 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8045 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5415 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 189,26 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9984 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,247 |
| RUB | Orosz rubel | 90,0154 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,809 |
| BRL | Brazil real | 6,3848 |
| MXN | Mexikói peso | 24,2464 |
| INR | Indiai rúpia | 89,2585 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2169

JPY

Japán yen

132,31

DKK

Dán korona

7,4361

GBP

Angol font

0,86195

SEK

Svéd korona

10,1235

CHF

Svájci frank

1,0939

ISK

Izlandi korona

150,90

NOK

Norvég korona

10,0008

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,591

HUF

Magyar forint

357,26

PLN

Lengyel zloty

4,5631

RON

Román lej

4,9248

TRY

Török líra

10,0495

AUD

Ausztrál dollár

1,5433

CAD

Kanadai dollár

1,4743

HKD

Hongkongi dollár

9,4504

NZD

Új-zélandi dollár

1,6673

SGD

Szingapúri dollár

1,6110

KRW

Dél-Koreai won

1 353,14

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,0843

CNY

Kínai renminbi

7,8045

HRK

Horvát kuna

7,5415

IDR

Indonéz rúpia

17 189,26

MYR

Maláj ringgit

4,9984

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,247

RUB

Orosz rubel

90,0154

THB

Thaiföldi baht

37,809

BRL

Brazil real

6,3848

MXN

Mexikói peso

24,2464

INR

Indiai rúpia

89,2585

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Európai adatvédelmi biztos

| 2021.5.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 183/3

---

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a kiberbiztonsági stratégiáról és a NIS 2.0 irányelvről

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján:www.edps.europa.eu)

(2021/C 183/03)

2020. december 16-án az Európai Bizottság elfogadta az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről, valamint az (EU) 2016/1148 irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot („a javaslat”). Ezzel egyidejűleg az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kiadta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „Az EU kiberbiztonsági stratégiája a digitális évtizedre” („a stratégia”) című közös közleményt.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a stratégia általános célkitűzését, azaz a globális és nyílt internetnek a biztonságot és az alapvető jogokat veszélyeztető kockázatok kezelésére szolgáló erős garanciák mellett történő biztosítását, elismerve az internet és az internetirányítás jelentőségét és több érdekelt félre kiterjedő modell keretében megerősítve az uniós fellépést ezen a területen.

Az európai adatvédelmi biztos ugyanígy üdvözli a javaslat arra irányuló célját, hogy az Unió egész területén a szervezetek szélesebb körének lefedése érdekében a jelenlegi kiberbiztonsági irányelvben rendszerszintű és strukturális változásokat kell bevezetni szigorúbb biztonsági intézkedések, többek között kötelező kockázatkezelés, minimum-előírások, továbbá felügyeleti vagy végrehajtási rendelkezések mellett. Az európai adatvédelmi biztos ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az egységes védelmi szint megvalósítása érdekében az Unió intézményeit, szerveit, hivatalait és ügynökségeit teljeskörűen integrálni kell az átfogó uniós kiberbiztonsági keretbe azáltal, hogy a javaslat hatálya kifejezetten terjedjen ki az uniós intézményekre, szervekre és hivatalokra.

Az európai adatvédelmi biztos kiemeli továbbá annak fontosságát, hogy a magánélet- és adatvédelmi szempontot integrálni kell a javaslat vagy a stratégia egyéb kiberbiztonsági kezdeményezései alapján elfogadandó kiberbiztonsági intézkedésekbe egy holisztikus megközelítés biztosítása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy szinergiák alakuljanak ki a kiberbiztonság kezelése és a kezelt személyes adatok védelme során. Ugyanennyire fontos, hogy a személyes adatok és a magánélet védelméhez való jog tekintetében az ilyen intézkedések által előidézett lehetséges korlátozások megfeleljenek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 52. cikkében megállapított kritériumoknak, és különösen fontos, hogy az intézkedéseket jogalkotási eszköz útján kell végrehajtani, és azoknak szükségesnek és arányosnak kell lenniük.

Az európai adatvédelmi biztos azt reméli, hogy a javaslat nem szándékozik befolyásolni a személyes adatok kezelését szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását, többek között az e jogi eszközöknek való megfelelés figyelemmel kísérésében illetékes független felügyeleti hatóságok feladatait és hatásköreit. Ez azt jelenti, hogy kiberfenyegetések megelőzésében, felderítésében és elhárításában részt vevő valamennyi kiberbiztonsági rendszernek és szolgáltatásnak meg kell felelnie a magánélet és az adatok védelmére vonatkozó hatályos keretnek. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos fontosnak és szükségesnek tartja, hogy a javaslat alkalmazásában világosan és egyértelműen meghatározzák a „kiberbiztonság” fogalmát.

Az európai adatvédelmi biztos konkrét ajánlásokat tesz annak biztosítása érdekében, hogy a javaslat megfelelően és ténylegesen egészítse ki a személyes adatok védelméről szóló meglévő uniós jogszabályokat, különösen az általános adatvédelmi rendeletet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet, azáltal is, hogy szükség esetén bevonja az európai adatvédelmi biztost és az Európai Adatvédelmi Testületet, valamint egyértelmű mechanizmusokat hoz létre a különböző szabályozási területek illetékes hatóságai közötti együttműködéshez.

Ezen túlmenően az internetes legfelső szintű doménnév-nyilvántartók kezelésére vonatkozó rendelkezéseknek egyértelműen meg kell határozniuk a releváns hatályt és a jogi feltételeket. A hálózati és információs rendszerek CSIRT-ek által végzett proaktív vizsgálataival kapcsolatos koncepció szintén további pontosítást kíván a hatály és a kezelt személyes adatok típusai tekintetében. Felhívja a figyelmet a kiberbiztonsági szolgáltatások kiszervezésével, illetve a kiberbiztonsági termékek beszerzésével és azok ellátási láncával kapcsolatos nem szabályszerű adattovábbítás kockázataira.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a titkosítás és különösen a végponttól végpontig terjedő titkosítás alkalmazásának előmozdítására irányuló felhívást, és ismételten kifejti álláspontját, miszerint a titkosítás rendkívül fontos és pótolhatatlan technológia az adatok és a magánélet hatékony védelme szempontjából, amelynek kijátszása az adatok lehetséges jogellenes felhasználása és a biztonsági ellenőrzések iránti bizalom elvesztése miatt megfosztaná a mechanizmust védelmi képességétől. E célból egyértelművé kell tenni, hogy a javaslat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető a végponttól végpontig terjedő titkosítás „hátsó ajtók” vagy hasonló megoldások révén történő gyengítésének támogatásaként.

1.   Bevezetés és háttér

| 1. | 2020. december 16-án az Európai Bizottság elfogadta az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről, valamint az (EU) 2016/1148 irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (1) („a javaslat”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ugyanezen a napon az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kiadta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „Az EU kiberbiztonsági stratégiája a digitális évtizedre” („a stratégia”) című közös közleményt. (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A stratégia célja az Unió stratégiai autonómiájának megerősítése a kiberbiztonság területein, továbbá a reziliencia és a kollektív válasz javítása, valamint a globális és nyílt internet kiépítése olyan módon, hogy erős biztosítékok álljanak rendelkezésre az európaiak biztonságát, illetve alapvető jogait és szabadságait veszélyeztető kockázatok kezelésére. (3) |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stratégia szabályozási, beruházási és szakpolitikai kezdeményezésekre vonatkozó javaslatokat tartalmaz az uniós fellépés alábbi három területén: 1. reziliencia, technológiai szuverenitás és vezető szerep, 2. operatív kapacitásépítés a megelőzés, elrettentés és reagálás érdekében, és 3. a globális és nyílt kibertér előmozdítása. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A javaslat a stratégia szabályozási kezdeményezéseinek egyikét alkotja, elsősorban a reziliencia, technológiai szuverenitás és vezető szerep terén. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az „Indokolás” szerint a javaslat célja a meglévő jogi keret, azaz az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv (kiberbiztonsági irányelv) korszerűsítése (4). A javaslat célja, hogy a jelenlegi kiberbiztonsági irányelv által elértekre építsen és azt hatályon kívül helyezze; ez volt az első uniós szintű jogszabály a kiberbiztonságról, amely jogi intézkedésekről rendelkezik az Unión belüli általános kiberbiztonsági szint növelése érdekében. A javaslat figyelembe veszi a belső piac elmúlt években megnövekedett digitalizációját és a kiberbiztonsági fenyegetettség alakulását; mindkét fejlemény tovább erősödött a Covid19-válság kezdete óta. A javaslat célja, hogy elhárítsa a kiberbiztonsági irányelv számos feltárt hiányosságát, és növelje az összes olyan ágazat kiberrezilienciáját – az állami és a magánszektorban egyaránt –, amely a gazdaság és a társadalom szempontjából fontos feladatot lát el. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A javaslat fő elemei a következők:






  (i) | a jelenlegi kiberbiztonsági irányelv hatályának kiterjesztése új ágazatokra annak alapján, hogy létfontosságúak a gazdaság és a társadalom számára; |
| --- | --- | --- |

7.

(i)

a jelenlegi kiberbiztonsági irányelv hatályának kiterjesztése új ágazatokra annak alapján, hogy létfontosságúak a gazdaság és a társadalom számára;

| (ii) | az irányelv hatálya alá tartozó vállalatokra és szervezetekre vonatkozó szigorúbb biztonsági követelmények egy olyan kockázatkezelési megközelítés előírása révén, amely megadja az alkalmazandó alapvető biztonsági elemek minimumlistáját; |
| --- | --- |

(ii)

az irányelv hatálya alá tartozó vállalatokra és szervezetekre vonatkozó szigorúbb biztonsági követelmények egy olyan kockázatkezelési megközelítés előírása révén, amely megadja az alkalmazandó alapvető biztonsági elemek minimumlistáját;

| (iii) | az ellátási láncok és a szállítói kapcsolatok biztonságának biztosítása azáltal, hogy az egyes vállalatoktól megkövetelik, hogy kezeljék az ellátási láncokon és a szállítói kapcsolatokon belüli kiberbiztonsági kockázatokat; |
| --- | --- |

(iii)

az ellátási láncok és a szállítói kapcsolatok biztonságának biztosítása azáltal, hogy az egyes vállalatoktól megkövetelik, hogy kezeljék az ellátási láncokon és a szállítói kapcsolatokon belüli kiberbiztonsági kockázatokat;

| (iv) | a tagállami hatóságok közötti és az Unió intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel való együttműködés megerősítése a kiberbiztonsággal kapcsolatos tevékenységek, többek között a kiberválság-kezelés terén. |
| --- | --- |

(iv)

a tagállami hatóságok közötti és az Unió intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel való együttműködés megerősítése a kiberbiztonsággal kapcsolatos tevékenységek, többek között a kiberválság-kezelés terén.

| 8. | 2021. január 14-én az európai adatvédelmi biztoshoz hivatalos konzultációra vonatkozó kérés érkezett az Európai Bizottságtól az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről, valamint az (EU) 2016/1148 irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

8.

3.   Következtetések

| 77. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlásokat teszi: |
| --- | --- |

77.

A kiberbiztonsági stratégiát illetően

| — | vegyék figyelembe, hogy a kiberbiztonság javítására szolgáló új technológiákkal, például a mesterséges intelligenciával kapcsolatos, az adatok és a magánélet védelmét fenyegető kockázatok csökkentésére irányuló első lépésként az általános adatvédelmi rendelet 25. cikkében a beépített és alapértelmezett adatvédelemre vonatkozóan megállapított követelményeket kell alkalmazni, ami segít integrálni a megfelelő garanciákat – például az álnevesítést, titkosítást, az adatok pontosságát és minimalizálását – az említett technológiák és rendszerek tervezésébe és használatába; |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe, hogy a kiberbiztonság javítására szolgáló új technológiákkal, például a mesterséges intelligenciával kapcsolatos, az adatok és a magánélet védelmét fenyegető kockázatok csökkentésére irányuló első lépésként az általános adatvédelmi rendelet 25. cikkében a beépített és alapértelmezett adatvédelemre vonatkozóan megállapított követelményeket kell alkalmazni, ami segít integrálni a megfelelő garanciákat – például az álnevesítést, titkosítást, az adatok pontosságát és minimalizálását – az említett technológiák és rendszerek tervezésébe és használatába;

| — | vegyék figyelembe a magánélet- és az adatvédelmi szempont kiberbiztonsággal kapcsolatos szabályzatokba és előírásokba, valamint a hagyományos kiberbiztonsági irányításba való beépítésének fontosságát egy holisztikus megközelítés biztosítása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy szinergiák alakuljanak ki az állami és magánszervezetek között a kiberbiztonság kezelése és az általuk kezelt személyes adatok védelme során, felesleges párhuzamos erőfeszítések nélkül; |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe a magánélet- és az adatvédelmi szempont kiberbiztonsággal kapcsolatos szabályzatokba és előírásokba, valamint a hagyományos kiberbiztonsági irányításba való beépítésének fontosságát egy holisztikus megközelítés biztosítása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy szinergiák alakuljanak ki az állami és magánszervezetek között a kiberbiztonság kezelése és az általuk kezelt személyes adatok védelme során, felesleges párhuzamos erőfeszítések nélkül;

| — | gondolják át és tervezzék meg az uniós intézmények által a kiberbiztonsági kapacitásuk megerősítéséhez használandó forrásokat, többek között az uniós értékek maradéktalan tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

—

gondolják át és tervezzék meg az uniós intézmények által a kiberbiztonsági kapacitásuk megerősítéséhez használandó forrásokat, többek között az uniós értékek maradéktalan tiszteletben tartásával;

| — | vegyék figyelembe a kiberbiztonság magánélet- és adatvédelmi vonatkozásait olyan szabályzatok, gyakorlatok és eszközök előmozdításával, amelyek esetében a magánélet- és adatvédelmi szempont a hagyományos kiberbiztonsági irányítás részét képezi, és a kiberbiztonsági tevékenységek során történő személyesadat-kezelés kapcsán hatékony adatvédelmi garanciák vannak beépítve. |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe a kiberbiztonság magánélet- és adatvédelmi vonatkozásait olyan szabályzatok, gyakorlatok és eszközök előmozdításával, amelyek esetében a magánélet- és adatvédelmi szempont a hagyományos kiberbiztonsági irányítás részét képezi, és a kiberbiztonsági tevékenységek során történő személyesadat-kezelés kapcsán hatékony adatvédelmi garanciák vannak beépítve.

A stratégia és a javaslat hatályáról az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei tekintetében

| — | vegyék figyelembe az uniós intézmények igényeit és szerepét, hogy ezek az intézmények az átfogó uniós szintű kiberbiztonsági keret szerves részét képezzék, és ugyanolyan magas szintű védelemben részesüljenek, mint a tagállami szervezetek; valamint |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe az uniós intézmények igényeit és szerepét, hogy ezek az intézmények az átfogó uniós szintű kiberbiztonsági keret szerves részét képezzék, és ugyanolyan magas szintű védelemben részesüljenek, mint a tagállami szervezetek; valamint

| — | a javaslat hatálya kifejezetten terjedjen ki az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire. |
| --- | --- |

—

a javaslat hatálya kifejezetten terjedjen ki az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire.

A személyes adatok védelméről szóló meglévő uniós jogszabályokkal való kapcsolatot illetően

| — | a javaslat 2. cikkében egyértelművé kell tenni, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen az általános adatvédelmi rendeletet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet kell alkalmazni a javaslat hatálya alá tartozó bármely személyesadat-kezelésre (ahelyett, hogy csak bizonyos kontextusokban); valamint |
| --- | --- |

—

a javaslat 2. cikkében egyértelművé kell tenni, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen az általános adatvédelmi rendeletet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet kell alkalmazni a javaslat hatálya alá tartozó bármely személyesadat-kezelésre (ahelyett, hogy csak bizonyos kontextusokban); valamint

| — | a vonatkozó preambulumbekezdésben azt is tegyék egyértelművé, hogy a javaslat nem szándékozik befolyásolni a személyes adatok kezelését szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását, többek között az e jogi eszközöknek való megfelelés figyelemmel kísérésében illetékes független felügyeleti hatóságok feladatait és hatásköreit. |
| --- | --- |

—

a vonatkozó preambulumbekezdésben azt is tegyék egyértelművé, hogy a javaslat nem szándékozik befolyásolni a személyes adatok kezelését szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását, többek között az e jogi eszközöknek való megfelelés figyelemmel kísérésében illetékes független felügyeleti hatóságok feladatait és hatásköreit.

A kiberbiztonság fogalommeghatározását illetően

| — | tegyék egyértelművé a „kiberbiztonság” és a „hálózati és információs rendszerek biztonsága” kifejezések eltérő használatát; és a „kiberbiztonság” kifejezést általános értelemben használják, a „hálózati és információs rendszerek biztonsága” kifejezést pedig csak akkor, ha a kontextus lehetővé teszi (pl. teljesen műszaki összefüggésben, a rendszerek felhasználóira vagy más személyekre gyakorolt hatások figyelembevétele nélkül). |
| --- | --- |

—

tegyék egyértelművé a „kiberbiztonság” és a „hálózati és információs rendszerek biztonsága” kifejezések eltérő használatát; és a „kiberbiztonság” kifejezést általános értelemben használják, a „hálózati és információs rendszerek biztonsága” kifejezést pedig csak akkor, ha a kontextus lehetővé teszi (pl. teljesen műszaki összefüggésben, a rendszerek felhasználóira vagy más személyekre gyakorolt hatások figyelembevétele nélkül).

A doménneveket és a nyilvántartási adatokat („WHOIS-adatok”) illetően

| — | egyértelműen határozzák meg, hogy mi minősül „releváns információnak” a doménnevek tulajdonosai és a TLD-k alatt bejegyzett doménneveket kezelő kapcsolattartó pontok azonosítása és a velük való kapcsolatfelvétel céljából; |
| --- | --- |

—

egyértelműen határozzák meg, hogy mi minősül „releváns információnak” a doménnevek tulajdonosai és a TLD-k alatt bejegyzett doménneveket kezelő kapcsolattartó pontok azonosítása és a velük való kapcsolatfelvétel céljából;

| — | részletesebben határozzák meg, hogy azon doménnyilvántartási adatok esetében, amelyek nem minősülnek személyes adatnak, mely adatkategóriákra vonatkozik a közzététel; |
| --- | --- |

—

részletesebben határozzák meg, hogy azon doménnyilvántartási adatok esetében, amelyek nem minősülnek személyes adatnak, mely adatkategóriákra vonatkozik a közzététel;

| — | pontosítsák, mely (állami vagy magán-) szervezetek minősülhetnek „jogosult hozzáférés-igénylőknek”; |
| --- | --- |

—

pontosítsák, mely (állami vagy magán-) szervezetek minősülhetnek „jogosult hozzáférés-igénylőknek”;

| — | tegyék egyértelművé, hogy a legfelső szintű doménnév-nyilvántartók és a TLD-hez doménnév-nyilvántartási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek birtokában lévő személyes adatokat az EGT-n kívüli szervezetek számára is hozzáférhetővé kell-e tenni, és ha igen, akkor egyértelműen határozzák meg a hozzáférésre vonatkozó feltételeiket, korlátozásokat és eljárásokat, adott esetben az általános adatvédelmi rendelet 49. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmények figyelembevételével; valamint |
| --- | --- |

—

tegyék egyértelművé, hogy a legfelső szintű doménnév-nyilvántartók és a TLD-hez doménnév-nyilvántartási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek birtokában lévő személyes adatokat az EGT-n kívüli szervezetek számára is hozzáférhetővé kell-e tenni, és ha igen, akkor egyértelműen határozzák meg a hozzáférésre vonatkozó feltételeiket, korlátozásokat és eljárásokat, adott esetben az általános adatvédelmi rendelet 49. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmények figyelembevételével; valamint

| — | pontosabban határozzák meg, mi minősül „jogszerű és kellően indokolt” kérésnek, amely alapján a hozzáférést meg kell adni, és azt is pontosítsák, milyen feltételekkel. |
| --- | --- |

—

pontosabban határozzák meg, mi minősül „jogszerű és kellően indokolt” kérésnek, amely alapján a hozzáférést meg kell adni, és azt is pontosítsák, milyen feltételekkel.

Ami a hálózati és információs rendszerek CSIRT-ek általi proaktív vizsgálatát illeti

| — | egyértelműen határozzák meg, hogy a CSIRT-ek milyen típusú proaktív vizsgálat elvégzésére kérhetők fel, és azonosítsák a személyes adatoknak a javaslat szövegében foglalt fő kategóriáit. |
| --- | --- |

—

egyértelműen határozzák meg, hogy a CSIRT-ek milyen típusú proaktív vizsgálat elvégzésére kérhetők fel, és azonosítsák a személyes adatoknak a javaslat szövegében foglalt fő kategóriáit.

A kiszervezést és az ellátási láncot illetően

| — | a személyes adatok kezelésére szolgáló technológia és rendszerek ellátási láncainak értékelésekor vegyék figyelembe a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elvének hatékony érvényesítését lehetővé tevő funkciókat; |
| --- | --- |

—

a személyes adatok kezelésére szolgáló technológia és rendszerek ellátási láncainak értékelésekor vegyék figyelembe a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elvének hatékony érvényesítését lehetővé tevő funkciókat;

| — | az IKT-szolgáltatások, -rendszerek vagy -termékek ellátási láncával összefüggő kockázatok értékelésekor vegyék figyelembe a származási ország egyedi követelményeit, amelyek akadályt jelenthetnek a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó uniós jognak való megfelelés tekintetében; valamint |
| --- | --- |

—

az IKT-szolgáltatások, -rendszerek vagy -termékek ellátási láncával összefüggő kockázatok értékelésekor vegyék figyelembe a származási ország egyedi követelményeit, amelyek akadályt jelenthetnek a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó uniós jognak való megfelelés tekintetében; valamint

| — | a jogi szövegbe vegyék be, hogy kötelező konzultációt folytatni az Európai Adatvédelmi Testülettel a fent említett funkciók meghatározásakor és szükség esetén a (46) preambulumbekezdésben említett koordinált ágazati kockázatértékelés esetén; |
| --- | --- |

—

a jogi szövegbe vegyék be, hogy kötelező konzultációt folytatni az Európai Adatvédelmi Testülettel a fent említett funkciók meghatározásakor és szükség esetén a (46) preambulumbekezdésben említett koordinált ágazati kockázatértékelés esetén;

| — | egy külön preambulumbekezdésben ajánlatos megemlíteni, hogy a nyílt forráskódú kiberbiztonsági termékek (szoftverek és hardverek), a nyílt forráskódú titkosítást is beleértve, biztosíthatják az ellátási lánccal összefüggő sajátos kockázatok csökkentéséhez szükséges átláthatóságot. |
| --- | --- |

—

egy külön preambulumbekezdésben ajánlatos megemlíteni, hogy a nyílt forráskódú kiberbiztonsági termékek (szoftverek és hardverek), a nyílt forráskódú titkosítást is beleértve, biztosíthatják az ellátási lánccal összefüggő sajátos kockázatok csökkentéséhez szükséges átláthatóságot.

A titkosítást illetően

| — | az (54) preambulumbekezdésben tegyék egyértelművé, hogy a javaslat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető a végponttól végpontig terjedő titkosítás „hátsó ajtók” vagy hasonló megoldások révén történő gyengítésének támogatásaként. |
| --- | --- |

—

az (54) preambulumbekezdésben tegyék egyértelművé, hogy a javaslat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető a végponttól végpontig terjedő titkosítás „hátsó ajtók” vagy hasonló megoldások révén történő gyengítésének támogatásaként.

A kiberbiztonsági kockázatkezelési intézkedéseket illetően

| — | a javaslat preambulumbekezdéseibe és fő rendelkezéseibe egyaránt vegyék be azt a koncepciót, miszerint a magánélet- és adatvédelmi szempontnak a hagyományos kiberbiztonsági kockázatkezelésbe történő integrálása holisztikus megközelítést biztosít, és lehetővé teszi, hogy az állami és magánszervezetek között szinergiák alakuljanak ki a kiberbiztonság kezelése és a kezelt személyes adatok védelme során, felesleges párhuzamos erőfeszítések nélkül; |
| --- | --- |

—

a javaslat preambulumbekezdéseibe és fő rendelkezéseibe egyaránt vegyék be azt a koncepciót, miszerint a magánélet- és adatvédelmi szempontnak a hagyományos kiberbiztonsági kockázatkezelésbe történő integrálása holisztikus megközelítést biztosít, és lehetővé teszi, hogy az állami és magánszervezetek között szinergiák alakuljanak ki a kiberbiztonság kezelése és a kezelt személyes adatok védelme során, felesleges párhuzamos erőfeszítések nélkül;

| — | a jogi szöveget egészítsék ki azzal a kötelezettséggel, hogy az ENISA-nak konzultálnia kell az Európai Adatvédelmi Testülettel a vonatkozó tanácsok kidolgozásakor. |
| --- | --- |

—

a jogi szöveget egészítsék ki azzal a kötelezettséggel, hogy az ENISA-nak konzultálnia kell az Európai Adatvédelmi Testülettel a vonatkozó tanácsok kidolgozásakor.

Az adatvédelmi incidenseket illetően

| — | a 32. cikk (1) bekezdésében szereplő „észszerű időn belül” szöveget helyettesítsék az „indokolatlan késedelem nélkül” szöveggel. |
| --- | --- |

—

a 32. cikk (1) bekezdésében szereplő „észszerű időn belül” szöveget helyettesítsék az „indokolatlan késedelem nélkül” szöveggel.

Az együttműködési csoportot illetően

| — | a jogi szövegbe vegyék be azt, hogy az Európai Adatvédelmi Testület részt vesz az együttműködési csoport munkájában, tekintettel a csoport feladata és az adatvédelmi keret közötti kapcsolatra. |
| --- | --- |

—

a jogi szövegbe vegyék be azt, hogy az Európai Adatvédelmi Testület részt vesz az együttműködési csoport munkájában, tekintettel a csoport feladata és az adatvédelmi keret közötti kapcsolatra.

A joghatóságot és a területi elvet illetően

| — | a jogi szövegben tegyék egyértelművé, hogy a javaslat nem érinti az adatvédelmi felügyeleti hatóságoknak az általános adatvédelmi rendelet szerinti hatásköreit; |
| --- | --- |

—

a jogi szövegben tegyék egyértelművé, hogy a javaslat nem érinti az adatvédelmi felügyeleti hatóságoknak az általános adatvédelmi rendelet szerinti hatásköreit;

| — | biztosítsák a saját hatáskörükön belül eljáró illetékes hatóságok és felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere átfogó jogalapját; valamint |
| --- | --- |

—

biztosítsák a saját hatáskörükön belül eljáró illetékes hatóságok és felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere átfogó jogalapját; valamint

| — | tegyék egyértelművé, hogy a javaslat szerinti illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük arra, hogy az (EU) 2016/679 rendelet szerinti illetékes felügyeleti hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésükre a személyes adatok kezelésével összefüggő ellenőrzések vagy vizsgálatok részeként megszerzett információkat rendelkezésre bocsássák, és kifejezetten erre vonatkozóan biztosítsanak egy jogalapot. |
| --- | --- |

—

tegyék egyértelművé, hogy a javaslat szerinti illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük arra, hogy az (EU) 2016/679 rendelet szerinti illetékes felügyeleti hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésükre a személyes adatok kezelésével összefüggő ellenőrzések vagy vizsgálatok részeként megszerzett információkat rendelkezésre bocsássák, és kifejezetten erre vonatkozóan biztosítsanak egy jogalapot.

Brüsszel, 2021. március 11.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről, valamint az (EU) 2016/1148 irányelv hatályon kívül helyezéséről, COM (2020) 823 final.

1

(2)  Az EU kiberbiztonsági stratégiája a digitális évtizedre, JOIN (2020) 18 final.

2

(3)  Lásd: I. BEVEZETÉS fejezet a stratégia 4. oldalán.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

4

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.5.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 183/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 183/8

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó, Vietnámra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2021/C 183/04)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország, Kína) származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2021. február 12-én a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034 és 8305100035) alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket az (EU) 2016/703 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja, amelyet az 1208/2004/EK és a 33/2006/EK tanácsi rendelet (4) a Vietnámban és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott, akár Vietnámból, illetve a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék behozatalára is kiterjesztett.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

4.1.   
  A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező arra hivatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a kérelmező a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, a Kínában fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (5) található információkra támaszkodott. Ezen belül a kérelmező hivatkozott különösen a nyersanyagok differenciált vagy kedvezményes árazásából fakadó, valamint a további felhasznált anyagok, a földterület, az energia és a munkaerő terén tapasztalható torzulásokra.

Emellett a kérelmező hivatkozott a Wirtschafts Vereinigung Metalle e.v. megbízásából 2017-ben készült „Analysis of Market-Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry” („A kínai nemvasfémágazatban tapasztalható piaci torzulások elemzése”) című tanulmányra, (6) valamint a melegen hengerelt rozsdamentesacél termékek (7) és az extrudált alumíniumtermékek (8) behozatalára ideiglenes intézkedéseket bevezető rendeletre.

Ennek következtében az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára való tekintettel a dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó állítás egy – megfelelő reprezentatív országbeli torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján. (9)

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözetek az érintett ország vonatkozásában jelentősek.

4.2.   
  A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező állítása szerint a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűsíthető. A kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala sem abszolút értelemben, sem piaci részesedését tekintve nem változott.

A kérelmező által szolgáltatott bizonyítékok azt mutatják, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező behozott termék volumene és/vagy árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az értékesített mennyiségekre és az árszintre, és ezáltal rontották az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét.

Emellett, mindettől függetlenül, a kérelmező elegendő bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan is, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala – a Kínában működő exportáló gyártók jelentős kihasználatlan gyártási kapacitásai és az uniós piac vonzereje miatt – valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni. Ezzel összefüggésben a kérelmező állítása szerint a kár esetleges megszűnése elsősorban az intézkedések bevezetésének lehet köszönhető, és az érintett országból dömpingáron érkező jelentős volumenű behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén bekövetkező ismételt megjelenése valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődésével járna.

5.   Eljárás

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömping és a kár valószínűségével kapcsolatban a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán valószínűsíthetően folytatódik-e vagy megismétlődik-e a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból származó termék dömpingje, illetve az uniós gazdasági ágazatot ért kár.

A 2018. június 8-án hatályba lépett (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (a piacvédelmi eszközök modernizációs csomagja) a korábbiakhoz képest több változást is hozott a dömpingellenes eljárások időbeli ütemezése és határidői tekintetében. A Bizottság ezért felkéri az érdekelt feleket az ezen értesítésben, valamint a Bizottság további közleményeiben előírt eljárási lépések és határidők tiszteletben tartására. A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét arra, hogy a Covid19-járvány kitörése nyomán közleményt (11) tett közzé a járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól, amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

A Bizottság felkéri valamennyi érdekelt felet, hogy az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől (12) számított 15 napon belül ismertesse álláspontját a kérelemben megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról (13).

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez (ideértve a kárt és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálati időszak tekintetében az Unióba irányuló kivitelt, és – az Unióba irányuló kiviteltől függetlenül – meghatározza, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országban gyártó és értékesítő vállalatok helyzete alapján valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére az Unióba dömpingáron megvalósított kivitel folytatódása vagy megismétlődése.

Ennek megfelelően a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országban működő valamennyi gyártóját (14) az általa folytatott vizsgálatban való részvételre, függetlenül attól, hogy a gyártó a felülvizsgálati időszakban exportálta-e a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba, vagy sem.

5.3.1.   Az érintett országban működő gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett, Kínában működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a Tron.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R738_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

Az érintett országban működő gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot Kína hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor a gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az érintett országban működő összes ismert gyártót, az érintett ország hatóságait és az érintett országban működő gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta a gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országban működő gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526).

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek („a mintában nem szereplő együttműködő gyártók”).

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező érintett országra vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni az érintett országhoz tartozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához. Ez valamennyi forrásra kiterjed majd, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztását is. A feljegyzésnek az ügy aktájához való csatolását követően 10 nap áll a vizsgálatban érintett felek rendelkezésére arra, hogy észrevételeket tegyenek.

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján az érintett ország tekintetében ebben az esetben Törökország és Szerbia lehetséges reprezentatív harmadik ország. A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy vannak-e olyan országok, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló az érintett országéhoz, amelyekben gyártják és értékesítik a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és amelyekben a vonatkozó adatok könnyen elérhetők. Ha több ilyen ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

A figyelembe veendő forrásokkal összefüggésben a Bizottság felkéri a Kínában működő valamennyi gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldje meg számára a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált anyagokra (nyers- és feldolgozott anyagokra) és energiára vonatkozó információkat. Ezeket az információkat a Tron.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R738_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM. A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet bocsát az érintett ország kormánya rendelkezésére is.

5.3.3.   A független importőrökre (15)
  vonatkozó vizsgálat (16)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Kínából az Unióba importáló független importőröket – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526).

5.4.   
  A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.4.1.   Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

A Bizottság az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében kérdőívet bocsát az ismert vagy reprezentatív uniós gyártók, nevezetesen az IML Industria Meccanica Lombarda SRL, a Koloman Handler Fémárugyár Magyarország Kft. és a Ring Alliance Ringbuchtechnik Gmbh rendelkezésére.

Az említett uniós gyártóknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A Bizottság felkéri a fentiekben nem említett uniós gyártókat és képviseleti szervezeteket, hogy eltérő rendelkezés hiányában haladéktalanul, de legkésőbb az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül – lehetőleg e-mailben – jelentkezzenek és igényeljenek kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526).

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően abban az esetben, ha a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az uniós érdekkel.

A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban. A vizsgálatban való részvételhez a fogyasztói képviseleti szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be.

A kérdőívek – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526). A 21. cikk alapján szolgáltatott információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű, az információk érvényességét tanúsító bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.3. és az 5.4.1. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni. (17)

5.7.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.8.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.9.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (18) (bizalmas) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket a Tron.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A Tron.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a Tron.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a Tron.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tron.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI

E-mail-címek:

a dömpinggel kapcsolatos kérdésekben: TRADE-R738-RBM-DUMPING@ec.europa.eu

a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos kérdésekben: TRADE-R738-RBM-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők az érdekelt felek kellően indokolt kérelmére meghosszabbíthatók.

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az ezen értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Lehetőség az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat kérésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – azok hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az érdekelt felek valamelyike úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, kérheti az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindítását.

Az ilyen, az ezen értesítés tárgyát képező hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül lefolytatandó felülvizsgálatot kérő felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

13.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  HL C 331., 2020.10.7., 14. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  A Bizottság (EU) 2016/703 végrehajtási rendelete (2016. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 122., 2016.5.12., 1. o.).

(4)  A Tanács 1208/2004/EK rendelete (2004. június 28.) a 119/1997/EK rendelet által érvényesített a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűsfűzős irattartók importjára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséről a Vietnami Szocialista Köztársaságból szállított ugyanezen termék importjára (HL L 232., 2004.7.1., 1. o.). A Tanács 33/2006/EK rendelete (2006. január 9.) a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importjára a 2074/2004/EK rendelettel bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséről a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból szállított azonos termék importjára (HL L 7., 2006.1.12., 1. o.).

(5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  https://eurometaux.eu/media/1624/study_-analysis-of-market-distortions-in-china.pdf

(7)  A Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete (2020. április 7.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 110., 2020.4.8., 3. o.).

(8)  A Bizottság (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelete (2020. október 12.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2020.10.13., 8. o.).

(9)  Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/825 rendelete (2018. május 30.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.).

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(12)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(13)  A HR-kódokkal kapcsolatban a felülvizsgálati kérelem vezetői összefoglalója is szolgál információkkal (a dokumentum megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://trade.ec.europa.eu/tdi/?).

(14)  Gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja.

(15)  A mintában kizárólag független, azaz az érintett országban működő gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. A gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(16)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(17)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, telefon: +32 22979797).

(18)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | Sensitive version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version for inspection by interested parties (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

Sensitive version (bizalmas változat)

☐

Version for inspection by interested parties (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ EGYES GYŰRŰS IRATGYŰJTŐ SZERKEZETEK BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ, VIETNÁMRA ÉS A LAOSZI NÉPI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁGRA IS KITERJESZTETT DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLATA

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas változat), mind az „Open for inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail-cím | |
| Telefon | |
| Honlap | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefon

Honlap

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg euróban (EUR) a felülvizsgálati időszakra (2020. január 1. – 2020. december 31.) vonatkozóan vállalata teljes forgalmát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek Unióba való behozatalával elért forgalmat és e behozatal tömegét, valamint a Kínából történő behozatalt követően a behozatalnak az Unió piacán való viszonteladásával elért forgalmat és e viszonteladás tömegét. Ha a mennyiségeket nem tonnában fejezi ki, jelölje meg a tömeg mértékegységét is.

| | Tonna | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatala | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínából való behozatalt követően | | |

Tonna

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínából való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1)
  VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely Ön szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.5.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 183/20

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2021/C 183/05)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„PUISSEGUIN SAINT-EMILION”

PDO-FR-A0992-AM03

Az értesítés időpontja: 2021.3.9.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

Módosult a földrajzi terület leírásának szövege, és már nem szerepel benne a kataszteri szelvényekre való hivatkozás. Ezenfelül a szöveg kiegészült a hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozással.

Ez a módosítás nem érinti a földrajzi térséget, mindössze szövegezésbeli módosítást jelent.

Ez a módosítás az egységes dokumentum 1.6. pontjának módosítását vonja maga után.

2.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A közvetlen szomszédságban lévő területet egy korábbi hiányosság pótlása érdekében javították. Az történt ugyanis, hogy amikor Puisseguin települést egyesítették Monbadon településsel, az utóbbi településnek megfelelő részt nem adták hozzá a közvetlen szomszédságban lévő területhez. Ezenfelül a szöveg kiegészült a hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozással.

Ez a módosítás az egységes dokumentum 1.9. pontjának módosítását vonja maga után.

3.   Adóraktár-engedélyesek közötti szállítás

Az 1. fejezet IX. szakasza 5. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borszállítás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

4.   Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok

Átírták az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozást, hogy annak megszövegezése összhangban legyen a megjelöléshez tartozó többi termékleírással. Ez a módosítás csak szövegezésbeli módosítást jelent. Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Puisseguin Saint-Emilion

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A többnyire merlot N szőlőfajtából készített vörösborok erőteljesek és kerekek, élénk színűek, intenzív piros gyümölcsös aromákat hordoznak, érleléskor összetett zamatvilágra tesznek szert.

A gyakran alkalmazott tölgyfahordós érlelés a borok ízvilágát és szerkezetét gazdagabbá tevő pirított és vaníliás jegyeket biztosíthat.

A borok jellemzői a következők:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %, |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %,

| — | az alkoholtartalom-növelés utáni térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom 13,5 %, |
| --- | --- |

—

az alkoholtartalom-növelés utáni térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom 13,5 %,

| — | az almasavtartalom legfeljebb 0,3 g/l, |
| --- | --- |

—

az almasavtartalom legfeljebb 0,3 g/l,

| — | az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz és fruktóz) legfeljebb 3 g/l.






  Általános analitikai jellemzők |
| --- | --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,26 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 140 |

—

az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz és fruktóz) legfeljebb 3 g/l.

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,26

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

140

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Különleges borászati eljárások

Alkoholtartalom-növelés

Különleges borászati eljárás

| — | A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása 15 %-os koncentrációs mértékig engedélyezett. |
| --- | --- |

—

A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása 15 %-os koncentrációs mértékig engedélyezett.

| — | A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot. |
| --- | --- |

—

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot.

A szőlőültetvény művelése

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 2 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,5 méternek kell lennie.

A metszés kötelező. A metszést legkésőbb az első levelek kifejlődésének szakaszában (a Lorenz-féle felosztás szerinti 9. szakaszban) kell elvégezni.

A szőlő metszése a következő technikák alkalmazásával történik, elősegítve, hogy a növény a támrendszernek csak az egyik oldalán nőjön és jól szellőzzön:

| — | egyszerű vagy kettős Guyot-metszés, |
| --- | --- |

—

egyszerű vagy kettős Guyot-metszés,

| — | rövidcsapos (rügyre) metszés Royat-kordon vagy legyezőművelés esetén, |
| --- | --- |

—

rövidcsapos (rügyre) metszés Royat-kordon vagy legyezőművelés esetén,

| — | szálvesszős (termőágra) metszés. |
| --- | --- |

—

szálvesszős (termőágra) metszés.

Az egyes tőkéken legfeljebb 12 rügy lehet.

A szálvesszők (termőágak) átfedése minden esetben tilos.

Öntözés

A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés csak tartós szárazság esetén engedélyezett, amennyiben az gátolja a növény rendes fiziológiai fejlődését és a szőlő megfelelő érését.

5.2.   Maximális hozamok

Vörösbor

Hektáronként 65 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése (a 2020. február 26-i hivatalos földrajzi kódex alapján) a Gironde megyében található Puisseguin településnek azon a részén történik, amely a Monbadon településsel 1989. január 1-jén történt egyesülése előtti területének felel meg (1988. november 10-i prefektusi rendelet).

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N – Malbec

Merlot N

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A „Puisseguin Saint-Emilion” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területe Puisseguin település azon részére korlátozódik, amely a Monbadon településsel való 1989-es egyesülése előtti területének felel meg. Ez a terület Gironde megye északkeleti részén, Bordeaux-tól 48 km-re északkeletre, Saint-Emiliontól 10 km-re északkeletre fekszik Libourne térségében.

A két folyó, az Isle és a Dordogne összefolyásánál elterülő, az ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó parcellák hatalmas szőlőtermő talajai többnyire meszes és agyagos-meszes talajok.

Az éghajlat az Atlanti-óceán partvidékén elterülő Gironde megye teljes területéhez hasonlóan mérsékelt óceáni éghajlat, amelyet a szőlőtermesztés szempontjából kedvező mérsékelt hőmérséklet-ingadozások jellemeznek. A Gironde északkeleti részén elterülő földrajzi terület elhelyezkedése miatt az éghajlatot kontinentális hatások befolyásolják, amelyek nyáron és ősszel magasabb hőmérsékletet eredményeznek és elősegítik a szőlő érését. Az óceáni éghajlat, amely kiszámíthatatlan, és amelyet egyes években esős őszi ciklonok, vagy épp ellenkezőleg, meleg és rendkívül napos őszutók kísérnek, igen jelentős mértékben kihat az évjáratokra.

A merlot N fajta jó talajra talált az itteni földeken. Különösen a hűvös és nedves jellegű, agyagos szerkezetű talajokat kedveli, amelyeken jól beérik.

A többi szőlőfajtát a valamivel melegebb szerkezetű, homokos kavicsos vagy homokos agyagos talajokra, valamint a jó fekvésű agyagos-meszes talajokra tartogatják.

A kontinentális óceáni éghajlat (meleg nyarak, hosszú és enyhe őszök, enyhe és általában száraz telek) kedvez a szőlő lassú érésének.

A körülhatárolt parcellaterületet azok a minősített parcellák alkotják, amelyeknek – a talaj szerkezete vagy a topográfiai elhelyezkedésük (hegyhát vagy lejtő) miatt – jó a vízelvezetése. Nem tartoznak bele azok a túlnyomórészt hidromorf talajú vagy agyagon és iszapon kialakult talajjal rendelkező parcellák, amelyeken kis mélységben vízzáró réteg található. Szintén nem tartoznak bele a völgyek mélyén elterülő, hidromorf jellegű talajjal rendelkező és a tavaszi fagyveszélynek kitett parcellák.

Ezek a pontosan körülhatárolt parcellák lehetővé teszik azoknak a helyi szőlőfajtáknak az optimális érvényesülését, amelyeket az idők folyamán az eltarthatóságuknak és az érési képességüknek köszönhetően választottak ki, figyelemmel annak szükségességére, hogy az érintett termékeknek a nagy távolságokra történő szállítást is ki kellett bírniuk.

Annak érdekében, hogy a köztudottan jó termőképességű talajokon az egyes tőkék túlterhelése nélkül kielégítő hozamot lehessen biztosítani – ami egyben a gyümölcsök érését és optimális koncentrációját is biztosítja –, az ültetési sűrűség meglehetősen nagy. A támrendszer általános alkalmazása, valamint a szigorú metszési módszerek és a szálvesszők átfedésének tilalma lehetővé teszi, hogy a jobb érés érdekében megfelelő legyen a szőlőtermés eloszlása és a fotoszintézishez elegendő levélfelület álljon rendelkezésre.

A szőlőtermésnek egészségesnek kell lennie, ezért a válogatás kötelező azon részek eltávolítása érdekében, amelyek nem elég érettek, sérültek vagy betegek.

A borokat legalább a szüretet követő év tavaszáig érlelik, mivel ennyi érlelési időre van szükség a borok stabilizálásához, letisztulásához és jobb kifejeződéséhez, mielőtt azokat a fogyasztók számára forgalomba hoznák.

A „Puisseguin Saint-Emilion” megjelöléssel ellátott borok többnyire merlot N szőlőfajtából készített vörösborok, melyek erősek és kerekek, élénk színűek, intenzív piros gyümölcsös aromákat hordoznak, érleléskor összetett zamatvilágra tesznek szert.

A házasított borok esetében a frissességet és szerkezetet biztosító cabernet franc N és cabernet-sauvignon N fajták növelik a borok érlelési potenciálját és aromavilágát.

A gyakran alkalmazott fahordós érlelés a borok ízvilágát és szerkezetét gazdagabbá tevő pirított és vaníliás jegyeket biztosíthat.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Nagyobb földrajzi egység

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok címkéjén a „Vin de Bordeaux” vagy „Grand Vin de Bordeaux” jelöléssel megadható a nagyobb földrajzi egység. A nagyobb földrajzi egység nevének feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét feltüntető karakterek méretének kétharmadát.

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen belüli előállításra vonatkozó eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület Gironde megye következő településeinek területét foglalja magában (a 2020. február 26-i hivatalos földrajzi kódok alapján): Abzac, Les Artigues-de-Lussac, Castillon-la-Bataille, Lalande-de-Pomerol, Lussac, Montagne, Néac, Petit-Palais-et-Cornemps, Pomerol, Saint-Cibard, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Émilion, Saint-Étienne-de-Lisse, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Hippolyte, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Tayac, Vignonet, Puisseguin településnek az a része, amely az egykori Monbadon településnek az 1989. január 1-jei egyesülés előtti területének felel meg, valamint Libourne település a területe azon része tekintetében, amelyet délen a Capelle patak határol és a 28. sz. bekötőútig folytatódik, amelyet a Dordogne folyóig ez az út és a Bordeaux–Bergerac vasútvonal határol.

A termékleíráshoz vezető link:

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d2d5602-00ca-4647-86d6-77e59174e42c

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---