# Den Europæiske Unions C 112/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 112 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang30. marts 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 112

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang30. marts 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 112/01 | Euroens vekselkurs — 29. marts 2021 | 1 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 112/01

Euroens vekselkurs — 29. marts 2021

1

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 112/02 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 2 |
| 2021/C 112/03 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 12 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 112/02

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

2

2021/C 112/03

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

12

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 112/1

---

Euroens vekselkurs (1)

29. marts 2021

(2021/C 112/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1784 |
| JPY | japanske yen | 129,19 |
| DKK | danske kroner | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,85120 |
| SEK | svenske kroner | 10,2205 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1075 |
| ISK | islandske kroner | 151,00 |
| NOK | norske kroner | 10,0738 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,079 |
| HUF | ungarske forint | 362,32 |
| PLN | polske zloty | 4,6457 |
| RON | rumænske leu | 4,9025 |
| TRY | tyrkiske lira | 9,6209 |
| AUD | australske dollar | 1,5398 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4833 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1618 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6805 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5860 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 334,49 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,6924 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7334 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5723 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 021,99 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8803 |
| PHP | filippinske pesos | 57,112 |
| RUB | russiske rubler | 89,4425 |
| THB | thailandske bath | 36,731 |
| BRL | brasilianske real | 6,7964 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,4513 |
| INR | indiske rupee | 85,5038 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1784

JPY

japanske yen

129,19

DKK

danske kroner

7,4360

GBP

pund sterling

0,85120

SEK

svenske kroner

10,2205

CHF

schweiziske franc

1,1075

ISK

islandske kroner

151,00

NOK

norske kroner

10,0738

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,079

HUF

ungarske forint

362,32

PLN

polske zloty

4,6457

RON

rumænske leu

4,9025

TRY

tyrkiske lira

9,6209

AUD

australske dollar

1,5398

CAD

canadiske dollar

1,4833

HKD

hongkongske dollar

9,1618

NZD

newzealandske dollar

1,6805

SGD

singaporeanske dollar

1,5860

KRW

sydkoreanske won

1 334,49

ZAR

sydafrikanske rand

17,6924

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7334

HRK

kroatiske kuna

7,5723

IDR

indonesiske rupiah

17 021,99

MYR

malaysiske ringgit

4,8803

PHP

filippinske pesos

57,112

RUB

russiske rubler

89,4425

THB

thailandske bath

36,731

BRL

brasilianske real

6,7964

MXN

mexicanske pesos

24,4513

INR

indiske rupee

85,5038

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 30.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 112/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 112/2

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2021/C 112/02)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Coteaux du Pont du Gard«

PGI-FR-A1131-AM01

Ansøgningsdato: 29. august 2016

1.   Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — Væsentlig ændring

2.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

2.1.   Vinfremstillingsmetoder — Ændring af udbyttet for rosé- og rødvine

Maksimumsudbyttet for produktion af rødvine er blevet forhøjet fra 80 hektoliter pr. hektar til 90 hektoliter pr. hektar. For rosévine er det blevet forhøjet fra 90 til 100 hektoliter pr. hektar.

Der blev anmodet om en forhøjelse af udbyttet for rosévine, for at produktionen kunne opfylde markedets behov, og for at sikre kontinuiteten.

Der har været en betydelig vækst i markedet for rosévine. Endvidere blev der taget hensyn til kundernes efterspørgsel efter lette rødvine med et lavere alkoholindhold. Ved at øge udbyttet en smule fra vinmarker, der opfylder produktionskriterierne for rødvine, vil det være muligt at fremstille vine med et lavere alkoholindhold af denne frugt.

Dette lidt højere udbytte påvirker ikke de typiske egenskaber ved de rødvine og rosévine, der fremstilles under betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard«.

Denne ændring af punkt 6, »Udbytte«, i kapitel I i produktspecifikationen berører afsnittet »Vinfremstillingsmetoder — Maksimumsudbytter« i enhedsdokumentet.

2.2.   Fremstilling af mousserende kvalitetsvin

Produktspecifikationen er blevet ændret for at fjerne alle bestemmelser vedrørende fremstilling af mousserende kvalitetsvin. Dette følger af den afgørelse, som Conseil d'Etat traf den 2. marts 2015 om annullation af bekendtgørelsen af 28. oktober 2011 om den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Coteaux du Pont du Gard« og godkendelse af bestemmelserne i produktspecifikationen for »mousserende kvalitetsrødvin, -rosévin og -hvidvin«.

Efter anmodning fra den nationale sammenslutning af producenter af mousserende vin annullerede Conseil d'Etat bestemmelserne om »mousserende vin« i bekendtgørelserne vedrørende forskellige beskyttede geografiske betegnelser, herunder »Coteaux Pont du Gard« BGB, på grund af manglende præcedens. Conseil d'Etat fastslog i sin bekendtgørelse, at der ikke var skabt præcedens på området for fremstilling af mousserende vin.

Denne ændring vedrører kapitel I i produktspecifikationen, punkt 3.1 »Produkttype«, punkt 3.3 »Organoleptisk beskrivelse af vinene« og punkt 7.2 »Produktspecificitet i afsnittet om tilknytning til den geografiske oprindelse«. Det berører også afsnittene i enhedsdokumentet med følgende overskrifter: »Kategorier af vinavlsprodukter«, »Beskrivelse af vinen/vinene« og »Tilknytning til det geografiske område«.

2.3.   Produktbeskrivelse

I kapitel I, punkt 3.3, i produktspecifikationen er beskrivelsen af vinene blevet udvidet med henblik på at give en særlig organoleptisk beskrivelse for hver farve af vin fordelt på produktkategori. Beskrivelsen af de forskellige farver af vine, der fremstilles af overmodne druer, afspejler beskrivelsen af ikkemousserende vine med tilføjelse af kendetegnene ved de karakteristiske aromaer af moden frugt.

Disse tilføjelser er medtaget i afsnittet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet.

2.4.   Ændring af ordlyden — Produktionsområde

Kapitel I, punkt 4.1, i produktspecifikationen er blevet ændret for at medtage en ændring af ordlyden.

I første afsnit er udtrykket »druehøst« blevet ændret til »drueproduktion«. Dette udtryk er mere præcist, når det drejer sig om at afgrænse det geografiske område for drueproduktionen snarere end det område, hvor vinene fremstilles.

I enhedsdokumentet er denne ændring foretaget i afsnittet »Det afgrænsede geografiske område«.

2.5.   Område i umiddelbar nærhed

I punkt 4.2 i produktspecifikationen er området i umiddelbar nærhed ikke blevet ændret, men angives nu i form af en fortegnelse over kommuner i stedet for fortegnelserne over distrikter, som er mindre klart afgrænsede i administrativ henseende.

Fortegnelsen over kommuner er blevet udarbejdet i overensstemmelse med den officielle geografiske kode 2019, som er den nationale reference.

Denne ændring af præsentationen af området i umiddelbar nærhed, som nu angives i form af en fortegnelse over kommuner, er blevet flyttet til afsnittet »Yderligere betingelser« i enhedsdokumentet.

2.6.   Druesorter

I kapitel I, punkt 5, i produktspecifikationen føjes følgende ni druesorter til druesorterne til fremstilling af vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB:

»Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floreal B, Muscaris B, Soreli B, Souvignier gris B, Vidoc N og Voltis B«.

Disse sorter er kendt for at være modstandsdygtige over for tørke og svampesygdomme. De ligner de sorter, der anvendes til fremstilling af BGB-vine, men muliggør mindre brug af plantebeskyttelsesmidler. De påvirker ikke BGB-vinenes egenskaber.

Disse sorter er blevet føjet til listen i afsnittet »Primære druesorter« i det nuværende enhedsdokument.

2.7.   Kontrolorgan

Teksten til kapitel III er blevet ajourført for så vidt angår det attesterende organ, der handler på vegne af den kompetente kontrolmyndighed INAO.

Disse rettelser af ordlyden berører ikke enhedsdokumentet.

2.8.   Tilknytning til det geografiske område

I afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« er der tilføjet en forklaring i enhedsdokumentet om forbindelsen mellem vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB og den historiske lokalitet Pont du Gard, som deres omdømme hviler på.

Det sidste punkt vedrørende tilknytning til oprindelsesområdet i produktspecifikationen er derfor blevet fjernet fra afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i dette enhedsdokument, da det ikke bidrager med relevante oplysninger. (Det sidste punkt var som følger: »Vinplanten har sammen med olivendyrkning og tyrefægtning en central plads i Gards kulturelle hjerte. Vindyrkningen har en tydelig indflydelse på arealforvaltningen af dette område præget af hvide kalksten, hvis kratområder med stenege er så karakteristiske for denne region«).

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Coteaux du Pont du Gard

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — Beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 16. | Vin af overmodne druer |
| --- | --- |

16.

Vin af overmodne druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Ikkemousserende rød-, rosé- og hvidvine

Minimums- og maksimumsniveauerne for totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, totalt syreindhold og totalt indhold af svovldioxid er dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Rødvinene fremstilles primært af sorterne Grenache, Syrah, Merlot og Cabernet Sauvignon. Generelt har de en ret dybrød farve med stærke og lyse violette toner. Disse vine har en kraftig bouquet med primære noter af meget modne røde og sorte bær. Det første indtryk i munden er vinens lethed. Mundfornemmelsen er tæt, men velafrundet, og med tendens til at give belægning. Tanninerne er elegante og runde, uden at smagen er tør.

Rosévinene fremstilles primært af Cinsault, Grenache og Syrah. Disse vine har en dyb lyserød farve. Deres bouquet indeholder veldefinerede aromaer af røde bær og kan være grapefrugtagtige. I munden er disse vine fyldige med en behagelig struktur og en ypperlig vedvarende aroma.

Hvidvinene er bløde og elegante, fyldige og frugtagtige. Deres farve befinder sig i den strågule farveskala, af og til med grønne nuancer. Disse vine har en ren og meget intens aroma med primære noter af bær med hvidt frugtkød og nødder. I munden er de runde og fyldige med en behagelig livlighed og friskhed, hvor der kan registreres frugtagtige nuancer.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter)

Rødvin, rosévin og hvidvin af overmodne druer

Ud over den detaljerede beskrivelse af ikkemousserende vine er vine af overmodne druer kendetegnet ved modne frugtaromaer.

For vine af overmodne druer er maksimums- og minimumsniveauerne for virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen og totalt indhold af svovldioxid dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Alle vinfremstillingsmetoder skal opfylde de krav, der er fastsat på EU-plan og i lov om landdistrikter og havfiskeri.

b)   Maksimale udbytter

| | Rød- og hvidvine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB |
| --- | --- |

Rød- og hvidvine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB

| | 90 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

90 hektoliter pr. hektar

| | Rosévine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB |
| --- | --- |

Rosévine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB

| | 100 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

100 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten og forarbejdningen af vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB skal finde sted i departementet Gard i et område, der omfatter følgende kommuner:

Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols sur Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvezet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon du Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun, Le Cailar, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d'Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d'Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d'Aigouze, Saint-Laurent-les-Arbres, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d'Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-La-Coste, Salazac, Sanilhac-et-Sagries, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac (partie située au Sud-Est du Vistre) og Villeneuve-lès-Avignon.

7.   Primære druesorter

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho — Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho — Albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Arvine B — Petite Arvine |
| --- | --- |

Arvine B — Petite Arvine

| | Aubun N — Murescola |
| --- | --- |

Aubun N — Murescola

| | Bourboulenc B — Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B — Doucillon blanc

| | Brun argenté N — Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N — Vaccarèse

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N — Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N — Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N — Malbec |
| --- | --- |

Cot N — Malbec

| | Couderc noir N |
| --- | --- |

Couderc noir N

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de Chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de Chaudenay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B — Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B — Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Maréchal Foch N |
| --- | --- |

Maréchal Foch N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Morrastel N — Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N — Minustellu, Graciano

| | Mourvèdre N — Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N — Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

| | Nielluccio N — Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N — Nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Rivairenc N — Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N — Aspiran noir

| | Rivairenc blanc B — Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B — Aspiran blanc

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Sauvignon B — Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B — Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G — Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G — Fié gris

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N — Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N — Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B — Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B — Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Den historiske lokalitet »Pont du Gard«, der er en central del af det geografiske område i departementet Gard, har givet navn til den beskyttede geografiske betegnelse »Coteaux du Pont du Gard« og givet vinene deres omdømme.

Dette vindyrkningsområde i Languedoc dækker i store træk et omfattende område med kalkstensbakker og plateauer, som er meget karakteristiske for denne region i Gard. Vindyrkningsområdet dækker også sandede, stenede og alluviale sletter mod øst og syd langs grænsen til Camargue.

På grund af afstanden til havet og bjergene er klimaet et rent middelhavsklima med meget varme og tørre somre. Den nordlige vind, Mistralen, er ofte stærk og veksler med kraftige havbriser, der nogle gange fører den kraftige efterårsregn, der er kendt som Cevenner-regnen, med sig. Denne har med tiden formet landskabet, hvilket har fået menneskene til at tæmme vandmængderne.

Den årlige nedbør er på mellem 600 og 750 mm. Der er dog betydelige udsving på grund af regnbygernes stormfulde karakter.

De første store bestræbelser på at forvalte dette landskab begyndte i romertiden. Fremtrædende projekter omfattede Pont du Gard-akvædukten, der står på UNESCO's verdensarvsliste. Akvædukten transporterede med sine 50 km rørledninger vand til Nîmes. Det var også i denne periode, at det første større vindyrkningsareal blev tilplantet.

Efter flere forsøg med blandet held fik vindyrkningsarealet sin nuværende form i løbet af det nittende århundrede.

Det blev anerkendt til dyrkning af »vin de pays« ved dekret af 16. november 1981. I 2010 besluttede vinavlerne at udvide området med fem tilstødende områder med »vin de pays«-status for at styrke samhørigheden, øge dyrkningsarealet for »Coteaux du Pont du Gard« BGB og drage fordel af den knowhow, som alle vinavlere i regionen er i besiddelse af.

Udvalget af druesorter har udviklet sig betydeligt. Det omfatter middelhavssorter, der er meget velegnede til den tørre jordbund og, til dybere jordbund, også andre sorter som Cabernet Sauvignon og Merlot til rødvine og Chardonnay og Sauvignon blanc til hvidvine.

De fremragende modningsforhold, tilpasningen af druesorterne og investeringerne i ønologiske fremgangsmåder giver vine med en udpræget middelhavskarakter.

Rødvinene har generelt en ret dyb farve. De er kraftige og robuste med frugtagtige aromaer. Tanninernes struktur varierer afhængigt af den anvendte vinfremstillingsteknologi.

Rosévinene og hvidvinene er bløde og elegante, store og frugtagtige og fremstilles normalt til at blive drukket unge.

Vine af overmodne druer er kendetegnet ved modne frugtaromaer.

»Coteaux du Pont du Gard« BGB nyder på grund af sin geografiske placering godt af et meget varmt klima, der gør det muligt at fremstille vine med en udpræget middelhavskarakter. Vinavlerne har i mere end 30 år tilpasset druesorterne som reaktion på efterspørgslen fra nye forbrugere. Flere og flere forbrugere er således ved at opdage regionen, dens historiske steder og dens vine og bidrager til det omdømme, som »Coteaux du Pont du Gard« BGB-vinene nyder godt af.

9.   Vigtige yderligere betingelser

Mærkning

Retsgrundlag:

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB kan suppleres med navnet på en eller flere druesorter.

Betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. Benævnelserne »primeur« og »nouveau« er forbeholdt ikkemousserende vine.

Den Europæiske Unions BGB-logo skal anføres på etiketten, hvis benævnelserne »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de Pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, hvor fremstilling og forarbejdning af vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB undtagelsesvist kan finde sted, består af følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode 2019:

I departementet Gard: Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Aigues-Mortes, Alès, Allègre-les-Fumades, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bréau-Mars, Bragassargues, Branoux-les-Taillades, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Brouzet-lès-Quissac, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Corconne, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Euzet, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fressac, Générargues, Génolhac, Gagnières, Gailhan, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Goudargues, Issirac, Lédignan, Lézan, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Grand-Combe, La Rouvière, La Vernarède, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval-Pradel, Laval-Saint-Roman, Le Garn, Le Grau-du-Roi, Le Martinet, Le Pin, Le Vigan, Lecques, Les Mages, Les Plans, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, L'Estréchure, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Méjannes-lès-Alès, Méjannes-le-Clap, Malons-et-Elze, Mandagout, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Montdardier, Monteils, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Sénéchas, Saint-Etienne-de-l'Olm, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bénézet, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Dézéry, Saint-Denis, Sainte-Anastasie, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Saint-Sauveur-Camprieu, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vézénobres, Vabres, Val-d'Aigoual, Vallérargues, Vallabrix, Verfeuil, Vic-le-Fesq, Villevieille og Vissec.

I departementet Hérault: Assas, Baillargues, Balaruc-les-Bains, Balaruc-le-Vieux, Beaulieu, Boisseron, Bouzigues, Buzignargues, Campagne, Candillargues, Castelnau-le-Lez, Castries, Cazevieille, Clapiers, Claret, Combaillaux, Cournonsec, Cournonterral, Entre-Vignes, Fabrègues, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Frontignan, Galargues, Garrigues, Gigean, Grabels, Guzargues, Jacou, Juvignac, La Grande-Motte, Lansargues, Lattes, Lauret, Lavérune, Le Crès, Le Triadou, Les Matelles, Loupian, Lunel, Lunel-Viel, Mèze, Marsillargues, Mauguio, Mireval, Montaud, Montbazin, Montferrier-sur-Lez, Montpellier, Mudaison, Murles, Murviel-lès-Montpellier, Pérols, Palavas-les-Flots, Pignan, Poussan, Prades-le-Lez, Restinclières, Sète, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Brès, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d'Orques, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Sériès, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Saturargues, Saussan, Saussines, Sauteyrargues, Sussargues, Teyran, Vacquières, Vailhauquès, Valergues, Valflaunès, Vendargues, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Maguelone, Villetelle og Villeveyrac.

I departementet Bouches-du-Rhône: Alleins, Arles, Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mallemort, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan-d'Orgon, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Rognonas, Sénas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Andiol, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Tarascon, Vernègues og Verquières.

I departementet Ardèche: Ailhon, Aizac, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alissas, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Beauvène, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Borne, Bourg-Saint-Andéol, Burzet, Cellier-du-Luc, Chambonas, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Chassiers, Chauzon, Chazeaux, Chirols, Chomérac, Coucouron, Coux, Creysseilles, Cros-de-Géorand, Cruas, Darbres, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Fabras, Faugères, Flaviac, Fons, Freyssenet, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Gravières, Grospierres, Issamoulenc, Issanlas, Issarlès, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, La Souche, La Voulte-sur-Rhône, Labégude, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-Graillouse, Lachapelle-sous-Aubenas, Lagorce, Lalevade-d'Ardèche, Lanarce, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Laveyrune, Lavillatte, Lavilledieu, Laviolle, Le Béage, Le Lac-d'Issarlès, Le Plagnal, Le Pouzin, Le Roux, Le Teil, Lentillères, Les Assions, Les Ollières-sur-Eyrieux, Les Salelles, Les Vans, Lespéron, Loubaresse, Lussas, Lyas, Mézilhac, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Marcols-les-Eaux, Mayres, Mazan-l'Abbaye, Mercuer, Meyras, Meysse, Mirabel, Montpezat-sous-Bauzon, Montréal, Montselgues, Orgnac-l'Aven, Péreyres, Payzac, Planzolles, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Prades, Pradons, Pranles, Privas, Prunet, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Sagnes-et-Goudoulet, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Etienne-de-Fontbellon, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Etienne-de-Serre, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-en-Montagne, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Cirgues-en-Montagne, Saint-Didier-sous-Aubenas, Sainte-Eulalie, Sainte-Marguerite-Lafigère, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d'Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-les-Bains-Laval-d'Aurelle, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Mélany, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Pierre-de-Colombier, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint-Pierreville, Saint-Pons, Saint-Priest, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Salavas, Sampzon, Sanilhac, Sceautres, Tauriers, Thueyts, Ucel, Usclades-et-Rieutord, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d'Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d'Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vernon, Vesseaux, Veyras, Villeneuve-de-Berg, Vinezac, Viviers og Vogüé.

I departementet Vaucluse: Avignon, Bédarrides, Bollène, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Fontaine-de-Vaucluse, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Le Pontet, Le Thor, L'Isle-sur-la-Sorgue, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérignan-du-Comtat, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Uchaux, Valréas, Vedène, Violès og Visan.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e0a7cfa6-3bed-45e8-a60a-8f7add7d9a59

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 30.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 112/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 112/12

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2021/C 112/03)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) , senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Olio di Roma«

EU-nr.: PGI-IT-2453 — 5.4.2019

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Olio di Roma«

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.5. — Fedtstoffer

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Ved certificeringen skal den beskyttede geografiske betegnelse »Olio di Roma« ekstra jomfruolivenolie opfylde nedenstående parametre:

Farve: fra grøn til gyldengul, alt afhængigt af oliens alder.

Organoleptiske egenskaber

| Beskrivelse | Median |
| --- | --- |
| Frugtagtig karakter | 2-6 |
| Bitterhed | 2-5 |
| Skarphed | 2-5 |
| Noter af tomat og/eller artiskok og/eller
  urter og/eller mandler | 1-4,5 |

Beskrivelse

Median

Frugtagtig karakter

2-6

Bitterhed

2-5

Skarphed

2-5

Noter af tomat og/eller artiskok og/eller

urter og/eller mandler

1-4,5

Kemisk-fysiske egenskaber

| — | Syreindhold (udtrykt som oliesyre): ≤ 0,4 % |
| --- | --- |

—

Syreindhold (udtrykt som oliesyre): ≤ 0,4 %

| — | Peroxidtal ≤ 12 mEq O2/kg |
| --- | --- |

—

Peroxidtal ≤ 12 mEq O2/kg

| — | Oliesyre ≥ 70 % |
| --- | --- |

—

Oliesyre ≥ 70 %

| — | Tocopheroler ≥ 150 mg/kg |
| --- | --- |

—

Tocopheroler ≥ 150 mg/kg

| — | Biofenoler i alt ≥ 220 mg/kg |
| --- | --- |

—

Biofenoler i alt ≥ 220 mg/kg

| — | K232 ≤ 2,20 |
| --- | --- |

—

K232 ≤ 2,20

| — | K270 ≤ 0,200 |
| --- | --- |

—

K270 ≤ 0,200

Alle parametre, som ikke specifikt er nævnt, skal være i overensstemmelse med EU-lovgivningen om ekstra jomfruolivenolie.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De sorter, der kan anvendes alene eller i kombination til at producere den beskyttede geografiske betegnelse »Olio di Roma«, er Itrana, Carboncella, Moraiolo, Caninese, Salviana, Rosciola, Marina, Sirole, Maurino Pendolino, Frantoio og Leccino, som skal udgøre mindst 80 %. En andel på højst 20 % af andre sorter er tilladt, når blot de er medtaget i det nationale register over frugtsorter tilladt til salg, der blev oprettet ved lovdekret nr. 124 af 25. juni 2010.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionsprocessen, dvs. dyrkning, høst og presning, skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Efter presningen skal olien opbevares i beholdere af rustfrit stål eller et andet materiale, der er egnet til opbevaring af olie. Disse beholdere skal være fuldstændigt rene og uden spor af rengøringsmiddel. De skal opbevares på et sted med optimale opbevaringsbetingelser for ekstra jomfruolivenolie, så man undgår uønskede ændringer i produktets kemiske og organoleptiske egenskaber.

Inden emballeringen kan olien være naturligt dekanteret, filtreret eller underkastet enhver anden naturlig proces for at fjerne restprodukter fra forarbejdningen (dvs. oliefod eller grøntsagsvand). Ved opbevaring i beholdere er det muligt at bruge inaktive gasser.

Olie med den beskyttede geografiske betegnelse »Olio di Roma« skal markedsføres i beholdere, der er tilladt i henhold til gældende lovgivning, og som har en kapacitet på højst 5 liter. Beholderne skal forsegles og mærkes.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen skal indeholde angivelsen »olio extravergine di oliva »Olio di Roma« IGP« [»ekstra jomfruolivenolie »Olio di Roma« BGB«] skrevet med tydelige bogstaver, således at den kan skelnes fra alle de øvrige oplysninger på etiketten.

Brugen af navne, bedriftsnavne, firmanavne, navne på sammenslutninger og private varemærker er tilladt, hvis de ikke er anprisende og ikke er af en sådan art, at de vildleder kunderne. Det er tilladt at angive ordet »monovarietale« (»enkeltsort«) efterfulgt af den anvendte sort, der er medtaget i punkt 3.3. Produktionsåret for de oliven, som olien er lavet af, skal fremgå af etiketten.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet for den beskyttede geografiske betegnelse »Olio di Roma« består af følgende kommuner:

| | Provinsen Viterbo i sin helhed |
| --- | --- |

Provinsen Viterbo i sin helhed

| | Provinsen Rieti: Collevecchio, Stimigliano, Forano, Selci, Cantalupo in Sabina, Poggio Catino, Fara in Sabina, Castelnuovo di Farfa, Toffia, Salisano, Poggio Nativo, Frasso Sabino, Scandriglia, Orvinio, Mompeo, Casaprota, Poggio San Lorenzo, Monteleone Sabino, Poggio Moiano, Colle di Tora, Montenero Sabino, Montebuono, Tarano, Torri in Sabina, Vacone, Configni, Cottanello, Montasola, Casperia, Roccantica, Torricella in Sabina, Montopoli di Sabina, Magliano Sabina, Poggio Mirteto, Rocca Sinibalda Longone Sabino, Monte San Giovanni in Sabina, Varco Sabino, Belmonte in Sabina, Rieti, Cantalice, Borgo Velino, Antrodoco, Castel Sant'Angelo, Cittaducale, Contigliano, Ascrea, Colli sul Vellino, Vacone, Morro Reatino, Paganico Sabino, Pescorocchiano, Poggio Bustone, Pozzaglia Sabina og Rivodutri |
| --- | --- |

Provinsen Rieti: Collevecchio, Stimigliano, Forano, Selci, Cantalupo in Sabina, Poggio Catino, Fara in Sabina, Castelnuovo di Farfa, Toffia, Salisano, Poggio Nativo, Frasso Sabino, Scandriglia, Orvinio, Mompeo, Casaprota, Poggio San Lorenzo, Monteleone Sabino, Poggio Moiano, Colle di Tora, Montenero Sabino, Montebuono, Tarano, Torri in Sabina, Vacone, Configni, Cottanello, Montasola, Casperia, Roccantica, Torricella in Sabina, Montopoli di Sabina, Magliano Sabina, Poggio Mirteto, Rocca Sinibalda Longone Sabino, Monte San Giovanni in Sabina, Varco Sabino, Belmonte in Sabina, Rieti, Cantalice, Borgo Velino, Antrodoco, Castel Sant'Angelo, Cittaducale, Contigliano, Ascrea, Colli sul Vellino, Vacone, Morro Reatino, Paganico Sabino, Pescorocchiano, Poggio Bustone, Pozzaglia Sabina og Rivodutri

| | Provinsen Rom i sin helhed undtagen kommunerne Anzio, Arcinazzo Romano, Allumiere, Camerata Nuova, Colleferro, Jenne, Tolfa, Riofreddo, Santa Marinella, Valmontone, Vallepietra, Vallinfreda og Vivaro Romano |
| --- | --- |

Provinsen Rom i sin helhed undtagen kommunerne Anzio, Arcinazzo Romano, Allumiere, Camerata Nuova, Colleferro, Jenne, Tolfa, Riofreddo, Santa Marinella, Valmontone, Vallepietra, Vallinfreda og Vivaro Romano

| | Provinsen Frosinone i sin helhed undtagen kommunerne Acquafondata, Filettino, Trevi nel Lazio og Viticuso |
| --- | --- |

Provinsen Frosinone i sin helhed undtagen kommunerne Acquafondata, Filettino, Trevi nel Lazio og Viticuso

| | Provinsen Latina i sin helhed undtagen kommunerne Latina, Pontinia, Sabaudia og San Felice Circeo. |
| --- | --- |

Provinsen Latina i sin helhed undtagen kommunerne Latina, Pontinia, Sabaudia og San Felice Circeo.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om anerkendelse bygger på kvalitetsegenskaberne for »Olio di Roma«.

Det geografiske område, der henvises til i punkt 4, er beliggende midt på den italienske halvø ud til Det Tyrrhenske Havs kyst. Det strækker sig fra Appenninerne til Det Tyrrhenske Hav, og landskabet består for det meste af bakker (54 % af regionens samlede areal), som er typiske for olivendyrkningsområdet.

Dette er karakteristisk for landskabet i hele området, hvor man finder oliventræer, der er flere hundrede år gamle, og en lang række olivenøkotyper, som er typiske for det geografiske område.

Der dyrkes oliven i hele det afgrænsede geografiske område, hvor ca. 63 000 hektar er beplantet og ligger i en højde fra 0 til ca. 800 m over havets overflade, og de tegner sig for næsten 50 % af det samlede areal, der anvendes til træafgrøder.

Klimaet i det afgrænsede område er et middelhavsklima med milde, våde vintre og efterår og varme, tørre somre. Gennemsnitstemperaturerne varierer fra 3 oC i januar til 30 oC i juli.

Nedbøren varierer fra 600-700 mm om året ved kysten til 1 000 mm om året på bakkerne og i Antiappenninerne. De mest regnfulde årstider er efteråret og foråret, og nedbøren er ringest om sommeren.

De tyrrhenske vinde, der påvirker bakke- og slettelandskabet, har en afgørende indflydelse på de miljømæssige og klimatiske forhold i det område, hvor »Olio di Roma« produceres.

BGB-området har de rette betingelser for olivendyrkning af følgende årsager:

| — | jord med mellemhøj densitet, der er rig på organisk materiale og har en neutral eller subalkalisk pH-værdi |
| --- | --- |

—

jord med mellemhøj densitet, der er rig på organisk materiale og har en neutral eller subalkalisk pH-værdi

| — | minimumstemperaturer, som ikke ligger under 5 minusgrader fra december til februar |
| --- | --- |

—

minimumstemperaturer, som ikke ligger under 5 minusgrader fra december til februar

| — | maksimumstemperaturer, som ikke ligger over 34 oC i juli og august |
| --- | --- |

—

maksimumstemperaturer, som ikke ligger over 34 oC i juli og august

| — | gennemsnitlig årlig nedbør på mindst 600 mm |
| --- | --- |

—

gennemsnitlig årlig nedbør på mindst 600 mm

| — | nedbør, som sjældent kommer over 30 mm om sommeren, med tørke i juli og august |
| --- | --- |

—

nedbør, som sjældent kommer over 30 mm om sommeren, med tørke i juli og august

| — | efterårsnedbør, som sjældent ligger under 120 mm i september og oktober. |
| --- | --- |

—

efterårsnedbør, som sjældent ligger under 120 mm i september og oktober.

De særlige kendetegn ved »Olio di Roma« kan tilskrives disse meget specifikke geografiske, orografiske, jordbundsmæssige og klimatiske forhold, som har vist sig at være særdeles velegnede til olivendyrkning.

Disse specifikke klimavariationer, der kan observeres under olieakkumulerings- og modningsfaserne i det geografiske område, hvor olivenerne typisk dyrkes, er den vigtigste miljømæssige faktor for produktets kvalitetsparametre, såsom dets indhold af phenol og flygtige forbindelser. Det forholder sig nemlig som følger:

| — | Den vand- og varmestress (i august og september), der opstår under olivenoliens akkumuleringsfase, udløser syntesen af de polyphenoler, der dannes i olivenerne. Polyphenolerne dannes som følge af intens stress, f.eks. vand- og/eller varmestress, og træet anvender dem til at modvirke produktionen af frie radikaler. |
| --- | --- |

—

Den vand- og varmestress (i august og september), der opstår under olivenoliens akkumuleringsfase, udløser syntesen af de polyphenoler, der dannes i olivenerne. Polyphenolerne dannes som følge af intens stress, f.eks. vand- og/eller varmestress, og træet anvender dem til at modvirke produktionen af frie radikaler.

| — | Samtidig fremmer efterårsnedbøren (i oktober og november) syntesen af flygtige forbindelser. |
| --- | --- |

—

Samtidig fremmer efterårsnedbøren (i oktober og november) syntesen af flygtige forbindelser.

Dette særlige forløb med vandstress som følge af varmen/tørken under olieakkumuleringsfasen efterfulgt af efterårsregn og køligere, vådere vejrforhold, efterhånden som olivenerne modner, medfører først og fremmest dannelsen af polyphenoler (bitterhed og skarphed) efterfulgt af dannelsen af flygtige forbindelser (noter af tomat og/eller artiskok og/eller urter og/eller mandler).

De samlede polyphenol-/biophenolværdier (≥ 220 mg/kg) giver »Olio di Roma« sin bitterhed og skarphed (som i begge tilfælde ligger mellem 2 og 5) og giver produktet sin unikke identitet.

De flygtige forbindelser tilfører til gengæld en række plantenoter, der giver den beskyttede geografiske betegnelse »Olio di Roma« sin identitet, nemlig noter af tomat og/eller artiskok og/eller urter og/eller mandler (1-4,5).

De olivensorter, der dyrkes i området, og som er nævnt i punkt 3.3, er repræsentative for ældgamle sorter, der i det væsentlige er naturligt hjemmehørende, og som dyrkes i hele området eller udelukkende i mere begrænsede og specialiserede områder. Dette bidrager ligeledes til produktionen af en olie med særlige kemiske og sensoriske egenskaber, nemlig en frugtagtig, bitter og skarp smag, hvilket udgør den typiske karakteristiske tilknytning til det geografiske referenceområde.

Den bitre og skarpe smag er en nyttig markør ved vurderingen af oliens »friskhed«, idet sådanne molekyler er tilbøjelige til at oxidere med tiden. Dermed mister de deres karakteristiske smag og de sundhedsmæssige egenskaber, de giver produktet. Det er nu obligatorisk at angive olivenernes høstår på etiketten for at understrege produktets »friskhed«.

De særlige menneskelige faktorer, der har indflydelse på det specifikke produkt, er bl.a. dyrkningsteknikker såsom valg af høsttidspunkt og håndtering af kunstvanding. Høstsæsonen i produktionsområdet varer normalt fra slutningen af september til den 31. december hvert år. Kunstvanding er ikke udbredt. Når der kunstvandes, sker det på grund af vandmangel og for at bevare de plantenoter, der er kendetegnende for denne olie.

En anden menneskelig faktor, der har indflydelse på kendetegnene ved »Olio di Roma«, er presningsteknikken. For at beskytte og bevare produktets særlige kendetegn er det ikke tilladt at anvende automatiske presningssystemer.

Det er vigtigt at bemærke, at samspillet mellem disse dyrkningsmæssige og klimatiske karakteristika kombineret med de dyrkede olivens genotyper giver en unik fænotype.

De anvendte olivenpresningsteknikker er også med til at gøre »Olio di Roma« unik. De over 450 olivenpresser i det afgrænsede geografiske område er teknologisk veludstyrede og bemandet med personale, der har adgang til relevant teknisk videreuddannelse for at sikre olie af den bedste kvalitet og med det bedst mulige udtryk for de unikke egenskaber, der er beskrevet i punkt 3.2.

Det er de miljømæssige og klimatiske forhold i området, der giver produktet sine kendetegn, f.eks. dets gyldengule farve med grønne toner af varierende intensitet, dets brede, elegante bouquet med noter af artiskok, nyslået græs, cikorie og tomat af varierende intensitet og strejf af mynte, basilikum og rosmarin. Den er kompleks og delikat i munden og har velafbalancerede noter af artiskok, tidsel og tomat af varierende intensitet samt en slutnote af sød mandel. Den har en veldefineret bitterhed og skarphed.

I produktionsområdet er der klare beviser for, at planten blev anvendt til fødevareproduktion fra det 6. og 7. århundrede f.Kr. og fremefter.

Romerne perfektionerede de teknikker, der anvendes til produktion og presning af olien, og de udbredte deres olivendyrkningsekspertise i de områder, de erobrede. Et besøg i Testaccioområdet viser tydeligt, hvor vigtig handelen med olie var i Rom. Her lå flodhavnen til den gamle handelsplads, og de amforaer, der blev læsset af her, blev smadret, når de var tømt, og smidt her i så store mængder, at de dannede et kunstigt bjerg kendt som »monte dei cocci« (potteskårsbjerget).

I 1813 udgjorde det areal, der var dækket af olivenplantager i Lazio, ca. 27 000 hektar, og olieproduktionen nåede op på 3 mio. kg. I 1938 oversteg det areal, der blev anvendt til specialiseret olivendyrkning i Lazio, 80 000 hektar. Dette tal steg til 84 000 i 1952-1956 og til 87 770 hektar i 1966-1970.

Produktets omdømme i Italien og på verdensplan er blevet styrket som følge af de talrige nationale og internationale anerkendelser, det har modtaget, dets konstante tilstedeværelse og prisvindende resultater i forskellige oliekonkurrencer samt salget af olie fra det i punkt 4 nævnte område som souvenir til turister, der besøger hovedstaden.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

Varespecifikationens fulde tekst er tilgængelig på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---