# Euroopan unionin C 112/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 112 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta30. maaliskuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 112

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta30. maaliskuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 112/01 | Euron kurssi — 29. maaliskuuta 2021 | 1 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 112/01

Euron kurssi — 29. maaliskuuta 2021

1

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 112/02 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen | 2 |
| 2021/C 112/03 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 12 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2021/C 112/02

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen

2

2021/C 112/03

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

12

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 30.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 112/1

---

Euron kurssi (1)

29. maaliskuuta 2021

(2021/C 112/01)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1784 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,19 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4360 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85120 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2205 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1075 |
| ISK | Islannin kruunua | 151,00 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,0738 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,079 |
| HUF | Unkarin forinttia | 362,32 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6457 |
| RON | Romanian leuta | 4,9025 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,6209 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5398 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4833 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1618 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6805 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5860 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 334,49 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,6924 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,7334 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5723 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 021,99 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8803 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,112 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 89,4425 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,731 |
| BRL | Brasilian realia | 6,7964 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,4513 |
| INR | Intian rupiaa | 85,5038 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1784

JPY

Japanin jeniä

129,19

DKK

Tanskan kruunua

7,4360

GBP

Englannin puntaa

0,85120

SEK

Ruotsin kruunua

10,2205

CHF

Sveitsin frangia

1,1075

ISK

Islannin kruunua

151,00

NOK

Norjan kruunua

10,0738

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,079

HUF

Unkarin forinttia

362,32

PLN

Puolan zlotya

4,6457

RON

Romanian leuta

4,9025

TRY

Turkin liiraa

9,6209

AUD

Australian dollaria

1,5398

CAD

Kanadan dollaria

1,4833

HKD

Hongkongin dollaria

9,1618

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6805

SGD

Singaporen dollaria

1,5860

KRW

Etelä-Korean wonia

1 334,49

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,6924

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,7334

HRK

Kroatian kunaa

7,5723

IDR

Indonesian rupiaa

17 021,99

MYR

Malesian ringgitiä

4,8803

PHP

Filippiinien pesoa

57,112

RUB

Venäjän ruplaa

89,4425

THB

Thaimaan bahtia

36,731

BRL

Brasilian realia

6,7964

MXN

Meksikon pesoa

24,4513

INR

Intian rupiaa

85,5038

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 30.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 112/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 112/2

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2021/C 112/02)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”Coteaux du Pont du Gard”

PGI-FR-A1131-AM01

Hakemuksen jättöpäivä: 29.8.2016

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1   Viininvalmistusmenetelmät – rosee- ja punaviinien tuotoksen muuttaminen

Punaviinien enimmäistuotos nostetaan 80 hehtolitrasta hehtaarilta 90 hehtolitraan hehtaarilta, ja roseeviinien enimmäistuotos nostetaan 90 hehtolitrasta hehtaarilta 100 hehtolitraan hehtaarilta.

Tämän hakemuksen tarkoituksena on nostaa roseeviinien tuotosta ja antaa siten tuottajille mahdollisuus reagoida roseeviinimarkkinoiden tarpeisiin ja varmistaa näin roseeviinien tuotannon jatkuvuus.

Merkittävästi kasvaneiden roseeviinimarkkinoiden lisäksi huomiota on kiinnitetty siihen, että asiakkaat ovat kiinnostuneita kevyistä punaviineistä, joiden alkoholipitoisuus on alhainen. Kun punaviinien tuotantovaatimukset täyttävien viiniköynnösten viljelylohkojen tuotoksia nostetaan hieman, voidaan valmistaa hedelmäisiä viinejä, joiden alkoholipitoisuus on tavanomaista alhaisempi.

Tämä tuotosten pienehkö nostaminen ei vaikuta nimityksellä ”Coteaux du Pont du Gard” tuotettujen puna- ja roseeviinien erityisluonteeseen.

Tämä tuote-eritelmän I luvun 6 kohdan ”Tuotos” muuttaminen vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viininvalmistusmenetelmät – Enimmäistuotokset”.

2.2   Laatukuohuviinien tuotanto

Tuote-eritelmää on muutettu niin, että siitä on poistettu kaikki laatukuohuviinien tuotantoon liittyvät määräykset. Tämä johtuu Conseil d’Etat’n 2. maaliskuuta 2015 antamasta päätöksestä, jolla on kumottu suojatusta maantieteellisestä merkinnästä (SMM) ”Coteaux du Pont du Gard”28. lokakuuta 2011 annettu päätös siltä osin kuin siinä vahvistetaan tuote-eritelmän ”laadukkaita kuohuvia puna-, rosee- ja valkoviinejä” koskevat määräykset.

Conseil d’Etat kumosi crémant-viinien tuottajien ja valmistajien kansallisen keskusjärjestön (Fédération Nationale des Producteurs et Elaborateurs de Crémants) toteuttamien toimien johdosta tiettyjä suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevien päätösten ”kuohuviinejä” koskevat määräykset, koska näiden viinien tuotantohistoria ei ollut riittävän pitkä. Tämä koski myös suojattua maantieteellistä merkintää ”Coteaux Pont du Gard”. Conseil d’Etat katsoi tuomiossaan, että asianomaisella alueella kuohuviineillä ei ollut osoitettu olevan riittävää tuotantohistoriaa.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän I luvun 3.1 kohtaa ”Tuotteiden laji”, 3.3 kohtaa ”Viinien aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaus” ja 7.2 kohtaa ”Tuotteiden erityislaatuisuuden yhteys maantieteelliseen alkuperään”, ja se vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan seuraaviin kohtiin: ”Rypäletuotteiden luokat”, ”Viinin/viinien kuvaus” ja ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”.

2.3   Tuotteiden kuvaus

Tuote-eritelmän I luvun 3.3 kohdassa viinien kuvausta täydennetään tuotteiden aistinvaraisten ominaisuuksien kuvauksen täsmentämiseksi kunkin viinin värin ja kunkin tuoteluokan osalta. Ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien eri värien kuvaus vastaa kuohumattomien viinien kuvausta, mutta tämän lisäksi näillä viineillä on se erityispiirre, että niille ovat tunnusomaisia kypsien hedelmien aromit.

Nämä lisäykset on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viinin/viinien kuvaus”.

2.4   Muodollinen muutos – tuotantoalue

Tuote-eritelmän I luvun 4.1 kohtaa on korjattu seuraavalla muodollisella oikaisulla:

Ensimmäisessä alakohdassa ilmaisu ”rypäleiden korjuu” korvataan ilmaisulla ”rypäleiden tuotanto”, joka on täsmällisempi ilmaisu, kun tarkoituksena on määritellä rypäleiden maantieteellinen tuotantoalue viiniytys- ja viinien valmistusalueeseen nähden.

Tämä muutos on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Rajattu maantieteellinen alue”.

2.5   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Tuote-eritelmän 4.2 kohdassa välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue ilmoitetaan – aluetta muuttamatta – kuntien luettelona, jolla korvataan luettelot arrondissementeistä, joiden hallinnollinen jako ei ole yhtä tarkka.

Kuntaluettelo on laadittu kansallisen viiteasiakirjan eli vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan.

Tämä välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen ilmoittaminen kuntien luettelona on otettu huomioon yhtenäisen asiakirjan kohdassa ”Lisäedellytykset”.

2.6   Viiniköynnöslajikkeet

Tuote-eritelmän I luvun 5 kohdassa suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Coteaux du Pont du Gard” oikeutettujen viinien tuotantoon määriteltyjä viiniköynnöslajikkeita täydennetään seuraavilla yhdeksällä lajikkeella:

”Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floreal B, Muscaris B, Soreli B, Souvignier gris B, Vidoc N ja Voltis B”.

Nämä lajikkeet kestävät kuivuutta ja sienitauteja. Niiden ansiosta kasvinsuojeluaineiden käyttöä voidaan vähentää, ja samalla ne kuitenkin vastaavat suojatun maantieteellisen merkinnän viinien tuotannossa käytettyjä lajikkeita. Ne eivät muuta suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettavien viinien ominaisuuksia.

Nämä lajikkeet on lisätty yhtenäisen asiakirjan kohdassa ”Pääasialliset rypälelajikkeet” esitettyyn lajikeluetteloon.

2.7   Valvontaelin

INAO:n (toimivaltainen valvontaviranomainen) puolesta toimivaa sertifiointielintä koskevan 3 luvun sisältö on saatettu ajan tasalle.

Nämä muodolliset oikaisut eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.8   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” on täydennetty sen täsmentämiseksi, että suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” saaneiden viinien syy-seuraussuhde perustuu tunnettuun Pont du Gardin historialliseen paikkaan, joka antaa SMM:n saaneille viineille niiden maineen.

Tuote-eritelmän viimeinen kappale, jossa käsitellään yhteyttä alkuperään, on tämän vuoksi poistettu tämän yhtenäisen asiakirjan kohdasta, jossa käsitellään yhteyttä maantieteelliseen alueeseen, sillä kappaleessa ei anneta mitään merkityksellistä lisätietoa tästä yhteydestä. (Viimeinen kappale on seuraava: ”Viininviljely yhdessä oliivinviljelyn ja härkien kasvatuksen kanssa on näin ollen erottamaton osa Gardin alueen maataloutta. Viininviljelijät ovat aktiivisesti mukana kehittämässä tätä aluetta, jonka maisemaa leimaavat valkoiset kalkkikiviesiintymät ja rautatammea kasvavat garrigue-pensaikot.”)

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Coteaux du Pont du Gard

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 16. | Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini |
| --- | --- |

16.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Kuohumattomat puna-, rosee- ja valkoviinit.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus, kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, jotka valmistetaan pääasiassa lajikkeista Grenache, Syrah, Merlot ja Cabernet Sauvignon, ovat yleensä melko voimakkaan värisiä. Niiden punaisessa värissä on violetin häivähdyksiä, loistetta ja kiiltoa. Näissä viineissä on voimakas tuoksu, jossa tulevat ensimmäisinä esiin hyvin kypsien tummien ja punaisten marjojen aromit. Näiden viinien alkumaku on hienovarainen, keskimaun rakenne on tiivis mutta hyvinkin pyöreä ja makean täyteläinen, tanniinit ovat hienostuneita ja pyöreitä eivätkä tunnu makunystyröissä lainkaan kuivilta.

Roseeviinit valmistetaan pääasiassa Cinsault-, Grenache- ja Syrah-lajikkeista. Näissä viineissä on voimakas vaaleanpunainen väri. Näiden viinien tuoksussa tulevat hyvin selvästi esiin punaisten marjojen aromit, ja tuoksussa voi olla myös väkevä vivahde. Viinien suutuntuma on täyteläinen, ne ovat erittäin hyvärunkoisia, ja niillä on hyvin miellyttävä jälkimaku.

Valkoviinit ovat hienostuneita ja elegantteja, täyteläisiä ja hedelmäisiä. Niiden värisävy on oljenkeltainen, ja toisinaan värissä on havaittavissa vihertäviä vivahteita. Näissä viineissä on terävä ja hyvin voimakas tuoksu, jossa tulevat ensimmäisinä esiin valkomaltoisten hedelmien ja kuivattujen hedelmien aromit. Viinien suutuntuma on pyöreä ja antelias. Näissä viineissä on miellyttävää eloisuutta ja raikkautta, ja niissä on havaittavissa hedelmäisiä vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Ylikypsistä rypäleistä valmistetut puna-, rosee- ja valkoviinit

Kuohumattomien viinien yksityiskohtaisessa kuvauksessa mainittujen ominaisuuksien lisäksi ylikypsistä rypäleistä valmistetuille viineille ovat tunnusomaisia kypsien hedelmien aromit.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien todellinen alkoholipitoisuus, kokonaisalkoholipitoisuus, luonnollinen alkoholipitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

b.   Enimmäistuotokset

| | Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” puna- ja valkoviinit |
| --- | --- |

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” puna- ja valkoviinit

| | 90 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

90 hehtolitraa hehtaaria kohden

| | Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” roseeviinit |
| --- | --- |

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” roseeviinit

| | 100 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

100 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Coteaux du Pont du Gard” oikeutettujen viinien rypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus toteutetaan Gardin departementissa seuraavien kuntien alueella:

Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols sur Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvezet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon du Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun, Le Cailar, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-les-Arbres, Saint-Laurent-de-Carnols Saint -Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-La-Coste, Salazac, Sanilhac-et-Sagries, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac (Vistren kaakkoispuolella sijaitseva osa) ja Villeneuve-lès-Avignon.

7.   Pääasialliset rypälelajikkeet

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho – Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho – Albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Arvine B – Petite Arvine |
| --- | --- |

Arvine B – Petite Arvine

| | Aubun N – Murescola |
| --- | --- |

Aubun N – Murescola

| | Bourboulenc B – Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – Doucillon blanc

| | Brun argenté N – Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N – Vaccarèse

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Couderc noir N |
| --- | --- |

Couderc noir N

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de Chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de Chaudenay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B – Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B – Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Maréchal Foch N |
| --- | --- |

Maréchal Foch N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Morrastel N – Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N – Minustellu, Graciano

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

| | Nielluccio N – Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N – Nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Rivairenc N – Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N – Aspiran noir

| | Rivairenc blanc B – Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Sauvignon B – Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – Fié gris

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B – Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B – Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Gardin departementissa maantieteellisen alueen ytimessä sijaitseva historiallinen paikka Pont du Gard on antanut nimensä suojatulle maantieteelliselle merkinnälle ”Coteaux du Pont du Gard” ja tehnyt näistä viineistä maineikkaita.

Nämä Languedocin viinitarhat sijaitsevat pääasiassa laajalla alueella, joka muodostuu Gardin alueelle erittäin tunnusomaisista kalkkikivikukkuloista ja -tasangoista, sekä idässä ja etelässä Camargueen rajautuvilla hiekka-, sora- ja tulvamaatasangoilla.

Koska alue on kaukana merestä ja vuoristoista, alueella vallitsee ankara välimerellinen ilmasto eli kesät ovat hyvin kuumia ja kuivia; pohjoinen mistral-tuuli on usein voimakas, mutta välillä alueella on myös merituulikausia, jotka tuovat toisinaan mukanaan rankkoja syyssateita (Cévennesin sadekausi), jotka ovat muovanneet maisemaa ajan kuluessa ja saaneet ihmisen ryhtymään näiden vesivarojen järjestelmälliseen hyödyntämiseen.

Vuotuinen sademäärä on 600–750 millimetriä, mutta sademäärä vaihtelee huomattavasti, koska sateet ovat luonteeltaan myrskyisiä.

Ensimmäiset merkittävät kehittämishankkeet alueella toteutettiin jo roomalaisaikana, jolloin alueelle rakennettiin eritoten Pont du Gardin akvedukti, Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva muistomerkki, jonka ansiosta Nîmesiin saatiin kuljetettua vettä 50 kilometrin pituista putkistoa pitkin, ja tällöin alueelle perustettiin myös ensimmäinen merkittävä viinitarha.

Erilaisten vaiheiden jälkeen viininviljelyalue sai nykyisen muotonsa 1800-luvulla.

Viinit saivat maaviinin nimityksen 16. marraskuuta 1981 annetulla asetuksella, ja vuonna 2010 viininviljelijät päättivät laajentaa aluetta niin, että se kattoi vastedes viisi lähialueiden maaviiniä – tarkoituksena oli lisätä suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” alueen yhtenäisyyttä ja dynaamisuutta ja päästä hyödyntämään alueen kaikkien viininviljelijöiden taitotietoa.

Viiniköynnöslajikkeiden kehitys on ollut huomattavaa. Ne jakautuvat välimerellisiin lajikkeisiin, jotka ovat sopeutuneet hyvin erittäin kuivaan maaperään, ja muihin lajikkeisiin (muun muassa punaviineissä lajikkeet Cabernet Sauvignon ja Merlot ja valkoviineissä lajikkeet Chardonnay ja Sauvignon), jotka sopivat syvään maaperään.

Erittäin hyvät kypsymisolosuhteet, rypälelajikkeiden mukauttaminen ja viininvalmistusalalle tehdyt investoinnit ovat tehneet mahdolliseksi vahvasti välimerellisten viinien valmistuksen.

Punaviinit ovat yleensä melko voimakkaan värisiä ja maultaan voimakkaita ja lämpimiä, ja niissä on hedelmäisiä aromeja ja tanniinisia rakenteita, jotka vaihtelevat käytetyn viininvalmistustekniikan mukaan.

Rosee- ja valkoviinit ovat hienostuneita ja elegantteja, täyteläisiä ja hedelmäisiä. Ne valmistetaan yleensä nautittaviksi nuorina.

Ylikypsistä rypäleistä valmistetuille viineille ovat tunnusomaisia kypsien hedelmien aromit.

Maantieteellisen sijaintinsa takia suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” alueella on hyvin kuuma ilmasto, joka tekee mahdolliseksi vahvasti välimerellisten viinien valmistuksen. Viininviljelijät ovat mukauttaneet käyttämiään viiniköynnöslajikkeita yli 30 vuoden ajan, minkä ansiosta he ovat onnistuneet vastaamaan uusien kuluttajien kysyntään. Kuluttajia saapuu myös entistä suuremmin joukoin tutustumaan alueeseen, sen historiallisiin kohteisiin ja viineihin, ja näin he omalta osaltaan lisäävät suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” tunnettuutta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Coteaux du Pont du Gard” voidaan täydentää yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Coteaux du Pont du Gard” voidaan täydentää merkinnällä ”primeur” (uuden sadon viini) tai ”nouveau” (uusi viini). Merkinnät ”primeur” ja ”nouveau” on varattu kuohumattomille viineille.

Etikettiin on merkittävä Euroopan unionin SMM-tunnus silloin, kun ilmaisu ”Indication géographique protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä) korvataan ilmaisulla ”Vin de pays” (maaviini).

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, joka määritellään suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Coteaux du Pont du Gard” oikeutettujen viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti, muodostuu vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan seuraavista kunnista:

Gardin departementissa: Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Aigues-Mortes, Alès, Allègre-les-Fumades, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bréau-Mars, Bragassargues, Branoux-les-Taillades, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Brouzet-lès-Quissac, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Corconne, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Euzet, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fressac, Générargues, Génolhac, Gagnières, Gailhan, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Goudargues, Issirac, Lédignan, Lézan, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Grand-Combe, La Rouvière, La Vernarède, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval-Pradel, Laval-Saint-Roman, Le Garn, Le Grau-du-Roi, Le Martinet, Le Pin, Le Vigan, Lecques, Les Mages, Les Plans, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, L’Estréchure, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Méjannes-lès-Alès, Méjannes-le-Clap, Malons-et-Elze, Mandagout, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Montdardier, Monteils, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Sénéchas, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bénézet, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Dézéry, Saint-Denis, Sainte-Anastasie, Sainte-Cécile-d’Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Saint-Sauveur-Camprieu, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vézénobres, Vabres, Val-d’Aigoual, Vallérargues, Vallabrix, Verfeuil, Vic-le-Fesq, Villevieille ja Vissec.

Hérault’n departementissa: Assas, Baillargues, Balaruc-les-Bains, Balaruc-le-Vieux, Beaulieu, Boisseron, Bouzigues, Buzignargues, Campagne, Candillargues, Castelnau-le-Lez, Castries, Cazevieille, Clapiers, Claret, Combaillaux, Cournonsec, Cournonterral, Entre-Vignes, Fabrègues, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Frontignan, Galargues, Garrigues, Gigean, Grabels, Guzargues, Jacou, Juvignac, La Grande-Motte, Lansargues, Lattes, Lauret, Lavérune, Le Crès, Le Triadou, Les Matelles, Loupian, Lunel, Lunel-Viel, Mèze, Marsillargues, Mauguio, Mireval, Montaud, Montbazin, Montferrier-sur-Lez, Montpellier, Mudaison, Murles, Murviel-lès-Montpellier, Pérols, Palavas-les-Flots, Pignan, Poussan, Prades-le-Lez, Restinclières, Sète, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Brès, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d’Orques, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Sériès, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Saturargues, Saussan, Saussines, Sauteyrargues, Sussargues, Teyran, Vacquières, Vailhauquès, Valergues, Valflaunès, Vendargues, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Maguelone, Villetelle ja Villeveyrac.

Bouches-du-Rhônen departementissa: Alleins, Arles, Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mallemort, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan-d’Orgon, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Rognonas, Sénas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Andiol, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Tarascon, Vernègues ja Verquières.

Ardèchen departementissa: Ailhon, Aizac, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d’Ardèche, Alissas, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Beauvène, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Borne, Bourg-Saint-Andéol, Burzet, Cellier-du-Luc, Chambonas, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Chassiers, Chauzon, Chazeaux, Chirols, Chomérac, Coucouron, Coux, Creysseilles, Cros-de-Géorand, Cruas, Darbres, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Fabras, Faugères, Flaviac, Fons, Freyssenet, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Gravières, Grospierres, Issamoulenc, Issanlas, Issarlès, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, La Souche, La Voulte-sur-Rhône, Labégude, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-Graillouse, Lachapelle-sous-Aubenas, Lagorce, Lalevade-d’Ardèche, Lanarce, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Laveyrune, Lavillatte, Lavilledieu, Laviolle, Le Béage, Le Lac-d’Issarlès, Le Plagnal, Le Pouzin, Le Roux, Le Teil, Lentillères, Les Assions, Les Ollières-sur-Eyrieux, Les Salelles, Les Vans, Lespéron, Loubaresse, Lussas, Lyas, Mézilhac, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Marcols-les-Eaux, Mayres, Mazan-l’Abbaye, Mercuer, Meyras, Meysse, Mirabel, Montpezat-sous-Bauzon, Montréal, Montselgues, Orgnac-l’Aven, Péreyres, Payzac, Planzolles, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Prades, Pradons, Pranles, Privas, Prunet, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Sagnes-et-Goudoulet, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Etienne-de-Fontbellon, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Etienne-de-Serre, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-en-Montagne, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Cirgues-en-Montagne, Saint-Didier-sous-Aubenas, Sainte-Eulalie, Sainte-Marguerite-Lafigère, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-les-Bains-Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Mélany, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d’Ardèche, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Pierre-de-Colombier, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint-Pierreville, Saint-Pons, Saint-Priest, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Salavas, Sampzon, Sanilhac, Sceautres, Tauriers, Thueyts, Ucel, Usclades-et-Rieutord, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d’Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d’Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vernon, Vesseaux, Veyras, Villeneuve-de-Berg, Vinezac, Viviers ja Vogüé.

Vauclusen departementissa: Avignon, Bédarrides, Bollène, Cabrières-d’Avignon, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Fontaine-de-Vaucluse, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Le Pontet, Le Thor, L’Isle-sur-la-Sorgue, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérignan-du-Comtat, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Uchaux, Valréas, Vedène, Violès ja Visan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e0a7cfa6-3bed-45e8-a60a-8f7add7d9a59

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 30.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 112/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 112/12

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 112/03)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Olio di Roma”

EU-nro: PGI-IT-2453 – 5.4.2019

SAN ( ) SMM (X)

1.   Nimi (nimet)

”Olio di Roma”

2.   Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.5 — Öljyt ja rasvat

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Sertifiointihetkellä ekstra-neitsytoliiviöljyn, jolla on suojattu maantieteellinen merkintä ”Olio di Roma”, on oltava jäljempänä määriteltyjen parametrien mukainen.

Väri: vihreästä kullankeltaiseen, väri voi muuttua ajan myötä.

Aistinvaraiset ominaisuudet

| Ominaisuus | Mediaani |
| --- | --- |
| Hedelmäisyys | 2–6 |
| Karvaus | 2–5 |
| Pistävyys | 2–5 |
| Tomaatti ja/tai artisokka ja/tai
  ruoho ja/tai manteli | 1–4,5 |

Ominaisuus

Mediaani

Hedelmäisyys

2–6

Karvaus

2–5

Pistävyys

2–5

Tomaatti ja/tai artisokka ja/tai

ruoho ja/tai manteli

1–4,5

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet

| — | Happopitoisuus (öljyhappona ilmaistuna): ≤ 0,4 % |
| --- | --- |

—

Happopitoisuus (öljyhappona ilmaistuna): ≤ 0,4 %

| — | Peroksidiluku ≤ 12 mEq O2/kg |
| --- | --- |

—

Peroksidiluku ≤ 12 mEq O2/kg

| — | Öljyhappoprosentti ≥ 70 % |
| --- | --- |

—

Öljyhappoprosentti ≥ 70 %

| — | Tokoferolipitoisuus ≥ 150 mg/kg |
| --- | --- |

—

Tokoferolipitoisuus ≥ 150 mg/kg

| — | Kokonaisfenolipitoisuus ≥ 220 mg/kg |
| --- | --- |

—

Kokonaisfenolipitoisuus ≥ 220 mg/kg

| — | K232 ≤ 2,20 |
| --- | --- |

—

K232 ≤ 2,20

| — | K270 ≤ 0,200 |
| --- | --- |

—

K270 ≤ 0,200

Parametrit, joita ei ole nimenomaisesti mainittu, ovat joka tapauksessa yhdenmukaisia voimassa olevan ekstra-neitsytoliiviöljyjä koskevan unionin lainsäädännön kanssa.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Olio di Roma” oikeutetun tuotteen valmistukseen käytetään seuraavia lajikkeita yksin tai yhdessä muiden lajikkeiden kanssa niin, että näiden lajikkeiden osuus on vähintään 80 prosenttia: Itrana, Carboncella, Moraiolo, Caninese, Salviana, Rosciola, Marina, Sirole, Maurino Pendolino, Frantoio ja Leccino. Muita lajikkeita voidaan hyväksyä enintään 20 prosenttiin asti edellyttäen, että ne on merkitty 25.6.2010 annetulla asetuksella nro 124 perustettuun kaupan pidettäviksi hyväksyttyjen hedelmäkasvilajikkeiden kansalliseen rekisteriin.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantoprosessin vaiheiden (viljelyn, sadonkorjuun ja öljyn puristamisen) on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Puristamisen jälkeen öljy on säilytettävä astioissa, jotka ovat ruostumatonta terästä tai muuta öljyn säilytykseen soveltuvaa materiaalia. Säilytysastioiden on oltava täysin puhtaita, eikä niissä saa olla pesuainejäämiä. Säilytysastiat varastoidaan tiloihin, joissa ekstra-neitsytoliiviöljyllä on varmasti ihanteelliset säilytysolosuhteet. Näillä toimenpiteillä pyritään välttämään ei-toivotut muutokset tuotteen kemiallisissa ja aistinvaraisissa ominaisuuksissa.

Ennen pakkaamista öljy on dekantoitava luonnollisesti, suodatettava taikka käsiteltävä millä tahansa muulla fyysisellä menetelmällä, jolla mahdolliset jalostuksessa muodostuneet jäämät (sakat, kasvivedet) voidaan poistaa. Öljyn varastoimiseen säiliöissä voidaan käyttää inerttikaasuja.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Olio di Roma” saanutta öljyä on pidettävä kaupan voimassa olevassa lainsäädännössä hyväksytyissä säilytysastioissa, jotka on sinetöity ja varustettu etiketillä ja joiden tilavuus on enintään viisi litraa.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Maininta ”olio extravergine di oliva ’Olio di Roma’ IGP” on merkittävä etikettiin selkein ja pysyvin kirjaimin niin, että se erottuu kaikista muista etiketissä olevista merkinnöistä.

Etiketissä voidaan käyttää yrityksiin, nimiin, toiminimiin, tuotemerkkeihin tai ryhmittymiin viittaavia merkintöjä, mikäli nämä merkinnät eivät ole merkitykseltään mainostavia eivätkä luonteeltaan sellaisia, että niillä johdettaisiin kuluttajaa harhaan. Merkinnöissä voidaan käyttää mainintaa ”monovariétale” (tuotettu yhdestä lajikkeesta), jonka perään merkitään sen lajikkeen nimi, jota tuotteessa on käytetty 3.3 kohdassa luetelluista lajikkeista. Etiketissä on ehdottomasti ilmoitettava öljyn valmistukseen käytettyjen oliivien tuotantovuosi.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Olio di Roma” öljyn tuotantoalue käsittää seuraavassa luetellut kunnat:

| | koko Viterben maakunta; |
| --- | --- |

koko Viterben maakunta;

| | Rietin maakunta: Collevecchio, Stimigliano, Forano, Selci, Cantalupo in Sabina, Poggio Catino, Fara in Sabina, Castelnuovo di Farfa, Toffia, Salisano, Poggio Nativo, Frasso Sabino, Scandriglia, Orvinio, Mompeo, Casaprota, Poggio San Lorenzo, Monteleone Sabino, Poggio Moiano, Colle di Tora, Montenero Sabino, Montebuono, Tarano, Torri in Sabina, Vacone, Configni, Cottanello, Montasola, Casperia, Roccantica, Torricella in Sabina, Montopoli di Sabina, Magliano Sabina, Poggio Mirteto, Rocca Sinibalda Longone Sabino, Monte San Giovanni in Sabina, Varco Sabino, Belmonte in Sabina, Rieti, Cantalice, Borgo Velino, Antrodoco, Castel Sant’Angelo, Cittaducale, Contigliano, Ascrea, Colli sul Vellino, Vacone, Morro Reatino, Paganico Sabino, Pescorocchiano, Poggio Bustone, Pozzaglia Sabina ja Rivodutri; |
| --- | --- |

Rietin maakunta: Collevecchio, Stimigliano, Forano, Selci, Cantalupo in Sabina, Poggio Catino, Fara in Sabina, Castelnuovo di Farfa, Toffia, Salisano, Poggio Nativo, Frasso Sabino, Scandriglia, Orvinio, Mompeo, Casaprota, Poggio San Lorenzo, Monteleone Sabino, Poggio Moiano, Colle di Tora, Montenero Sabino, Montebuono, Tarano, Torri in Sabina, Vacone, Configni, Cottanello, Montasola, Casperia, Roccantica, Torricella in Sabina, Montopoli di Sabina, Magliano Sabina, Poggio Mirteto, Rocca Sinibalda Longone Sabino, Monte San Giovanni in Sabina, Varco Sabino, Belmonte in Sabina, Rieti, Cantalice, Borgo Velino, Antrodoco, Castel Sant’Angelo, Cittaducale, Contigliano, Ascrea, Colli sul Vellino, Vacone, Morro Reatino, Paganico Sabino, Pescorocchiano, Poggio Bustone, Pozzaglia Sabina ja Rivodutri;

| | koko Rooman maakunta lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Anzio, Arcinazzo Romano, Allumiere, Camerata Nuova, Colleferro, Jenne, Tolfa, Riofreddo, Santa Marinella, Valmontone, Vallepietra, Vallinfreda ja Vivaro Romano; |
| --- | --- |

koko Rooman maakunta lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Anzio, Arcinazzo Romano, Allumiere, Camerata Nuova, Colleferro, Jenne, Tolfa, Riofreddo, Santa Marinella, Valmontone, Vallepietra, Vallinfreda ja Vivaro Romano;

| | koko Frosinonen maakunta lukuun ottamatta kuntia Acquafondata, Filettino, Trevi nel Lazio ja Viticuso; |
| --- | --- |

koko Frosinonen maakunta lukuun ottamatta kuntia Acquafondata, Filettino, Trevi nel Lazio ja Viticuso;

| | koko Latinan maakunta lukuun ottamatta kuntia Latina, Pontinia, Sabaudia ja San Felice Circeo. |
| --- | --- |

koko Latinan maakunta lukuun ottamatta kuntia Latina, Pontinia, Sabaudia ja San Felice Circeo.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tunnustamista koskeva hakemus perustuu Olio di Roma -öljyn laatuominaisuuksiin.

Edellä 4 kohdassa tarkoitettu alue sijaitsee niemimaan keskellä Tyrrhenanmereen viettävällä keskisellä rinnealueella; se ulottuu Apenniineilta Tyrrhenanmereen ja on suurimmaksi osaksi kukkulaista (54 prosenttia alueen kokonaispinta-alasta), mikä on luonteenomaista oliivipuiden viljelyyn soveltuvalle ympäristölle.

Nämä olosuhteet leimaavat alueen koko maisemaa: satavuotiset oliivipuut ja oliivipuiden monet ekotyypit ovat tyypillisiä maantieteelliselle ympäristölle.

Oliivipuita viljellään kaikkialla yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Oliivipuita kasvavan alueen pinta-ala on yli 63 000 hehtaaria, ja se ulottuu merenpinnan tasolta 800 metrin korkeuteen. Alue kattaa lähes 50 prosenttia puuviljelmien kokonaispinta-alasta.

Kyseessä olevan maantieteellisen alueen ilmasto on välimerellinen: talvet ja syksyt ovat leutoja ja kosteita, kesät taas kuumia ja kuivia. Keskilämpötila vaihtelee tammikuun 3 °C:sta heinäkuun 30 °C:seen.

Sateiden määrä vaihtelee rannikkoalueen 600–700 millimetristä vuodessa kukkula-alueiden ja Apenniinien alarinteiden 1 000 millimetriin vuodessa. Kosteimmat jaksot ovat syksyllä ja keväällä, kun taas kesällä sataa erittäin vähän.

Olio di Roma -öljyn tuotantoalueen ympäristö- ja ilmasto-olosuhteille ovat leimallisesti luonteenomaisia Tyrrhenanmereltä saapuvat tuulet, joiden vaikutus tuntuu tasankojen ja kukkuloiden muodostamalla alueella.

Oliivipuiden viljelyyn soveltuvat olosuhteet suojatun maantieteellisen merkinnän alueella perustuvat seuraaviin tekijöihin:

| — | maaperä on savista, siinä on runsaasti orgaanista ainesta, ja se on neutraalia tai subalkalista, |
| --- | --- |

—

maaperä on savista, siinä on runsaasti orgaanista ainesta, ja se on neutraalia tai subalkalista,

| — | vähimmäislämpötilat eivät joulukuun ja helmikuun välisenä aikana laske alle viiteen miinusasteeseen, |
| --- | --- |

—

vähimmäislämpötilat eivät joulukuun ja helmikuun välisenä aikana laske alle viiteen miinusasteeseen,

| — | enimmäislämpötilat ovat heinä-elokuussa enintään 34 °C, |
| --- | --- |

—

enimmäislämpötilat ovat heinä-elokuussa enintään 34 °C,

| — | keskimääräiset sademäärät ovat yli 600 millimetriä vuodessa, |
| --- | --- |

—

keskimääräiset sademäärät ovat yli 600 millimetriä vuodessa,

| — | kesäsateiden määrä on harvoin yli 30 millimetriä, ja heinä-elokuussa alueella on kuiva kausi, |
| --- | --- |

—

kesäsateiden määrä on harvoin yli 30 millimetriä, ja heinä-elokuussa alueella on kuiva kausi,

| — | syyssateiden määrä on syys-lokakuussa harvoin alle 120 millimetriä. |
| --- | --- |

—

syyssateiden määrä on syys-lokakuussa harvoin alle 120 millimetriä.

Olio di Roma -öljyn erityisominaisuudet johtuvat näistä hyvin erityislaatuisista maantieteeseen, pinnanmuotoihin ja maaperään ja ilmastoon perustuvista olosuhteista, joiden ansiosta alue soveltuu poikkeuksellisen hyvin oliivin viljelyyn.

Maantieteellisen alueen oliivin viljelylle tyypilliset erityiset ilmasto-olosuhteet öljyn kehittymis- ja oliivien kypsymisvaiheissa ovat tuotteen laatutekijöitä, erityisesti polyfenolien ja haihtuvien yhdisteiden pitoisuutta, olennaisesti määrittävä ympäristötekijä. Tämä johtuu siitä, että

| — | lämpökuormitus ja vedenpuute (elo-syyskuussa) vielä siinä vaiheessa, jolloin öljy kehittyy oliiveihin, käynnistävät polyfenolien synteesin, jolloin polyfenolien määrä oliiveissa kasvaa. Polyfenoleja muodostuu kausina, jolloin puuhun kohdistuu voimakasta kuormitusta, erityisesti lämpökuormitusta ja vedenpuutetta. Puu käyttää polyfenoleja itse estääkseen vapaiden radikaalien muodostumisen. |
| --- | --- |

—

lämpökuormitus ja vedenpuute (elo-syyskuussa) vielä siinä vaiheessa, jolloin öljy kehittyy oliiveihin, käynnistävät polyfenolien synteesin, jolloin polyfenolien määrä oliiveissa kasvaa. Polyfenoleja muodostuu kausina, jolloin puuhun kohdistuu voimakasta kuormitusta, erityisesti lämpökuormitusta ja vedenpuutetta. Puu käyttää polyfenoleja itse estääkseen vapaiden radikaalien muodostumisen.

| — | syyssateet (loka–marraskuussa) ovat sitä vastoin otollisia haihtuvien yhdisteiden synteesille. |
| --- | --- |

—

syyssateet (loka–marraskuussa) ovat sitä vastoin otollisia haihtuvien yhdisteiden synteesille.

Tämä erityispiirre, että alueella on öljyn kehittymisvaiheessa kuuman/kuivan ilmaston vuoksi vedenpuutetta ja sen jälkeen oliivien kypsymisvaiheessa syyssateita, jotka tuovat mukanaan viileämmän ja kosteamman ilmanalan, vaikuttaa ratkaisevasti ensin (karvautta ja pistävyyttä tuovien) polyfenolien ja myöhemmin haihtuvien yhdisteiden (tomaatti ja/tai artisokka ja/tai ruoho ja/tai manteli) muodostumiseen.

Polyfenolien/fenolien yhteispitoisuus (≥ 220 mg/kg) synnyttää Olio di Roma -öljylle tyypillisen karvausarvon (2–5) ja pistävyysarvon (2–5) ja erottaa tuotteen yksiselitteisesti muista öljyistä.

Haihtuvat yhdisteet synnyttävät sen sijaan erilaisia suojatun maantieteellisen merkinnän ”Olio di Roma” öljyille tyypillisiä kasviaromeja, nimittäin tomaatin ja/tai artisokan ja/tai ruohon ja/tai mantelin aromeja (1–4,5).

Alueella esiintyvät oliivilajikkeet, jotka mainitaan 3.3 kohdassa, ovat vanhoja, enimmäkseen kotoperäisiä lajikkeita, jotka ovat joko levinneet koko alueelle tai rajoittuvat pienemmille ja erikoistuneille alueille. Ne osallistuvat myös omalta osaltaan tämän erityisillä kemiallisilla ja aistinvaraisilla ominaisuuksilla varustetun öljyn valmistukseen: hedelmäisyys, karvaus ja pistävyys ovat tyypillinen ominaispiirre, joka on yhteydessä maantieteelliseen viitealueeseen.

Karvas ja pistävä maku on hyödyllinen ominaisuus öljyn ”tuoreuden” määrittämisessä: ajan myötä näillä molekyyleillä on taipumus hapettua, jolloin niiden ominaismaku ja terveyttä edistävät ominaisuudet katoavat tuotteesta. Näin ollen, jotta voidaan saada käsitys tuotteen ”tuoreudesta”, etiketissä on ilmoitettava oliivien satovuosi.

Tuotteen erityisominaisuuksiin vaikuttavia tyypillisiä inhimillisiä tekijöitä ovat muun muassa viljelymenetelmät, nimittäin sadonkorjuuaika ja keinokastelun hallinta. Sadonkorjuuaika on tuotantoalueella yleensä syyskuun lopusta joulukuun 31. päivään. Keinokastelua, jota käytetään vain vähän, säädellään silloin, kun sitä käytetään täydentävänä menetelmänä, yleensä siten, että tyypilliset kasviaromit säilyvät.

Toinen Olio di Roma -öljyn ominaisuuksiin vaikuttava inhimillinen tekijä on puristamismenetelmä, jossa ei ole lupa käyttää puristinjärjestelmiä, jotta tuotteen erityispiirteet saadaan säilytettyä.

On syytä korostaa, että näiden viljelyn ja ilmaston ominaispiirteiden vuorovaikutus synnyttää yhdessä alueella viljeltyjen oliivipuiden genotyyppien kanssa ainutlaatuisen fenotyypin.

Myös öljyn puristamismenetelmät vaikuttavat omalta osaltaan Olio di Roma -öljyn tyypillisiin ominaisuuksiin. Yksilöidyllä maantieteellisellä alueella on yli 450 öljynpuristamoa, joiden tekniset laitteet ovat laadukkaita ja joiden työntekijät saavat asianmukaista teknistä koulutusta. Näin varmistetaan, että työntekijät voivat koko ajan päivittää omaa osaamistaan, millä voidaan taata se, että öljy pysyy korkealaatuisena, ja optimoida 3.2 kohdassa selostetut öljylle tyypilliset ominaisuudet.

Alueen ympäristö- ja ilmasto-olosuhteet lyövät leimansa asianomaiseen tuotteeseen. Öljyn väri on kullankeltainen ja sisältää enemmän tai vähemmän voimakkaita vihreän sävyjä; tuoksussa on aistittavissa runsaita ja hienostuneita aromeja, joissa on enemmän tai vähemmän voimakkaita artisokan, vasta leikatun ruohon, sikurin ja tomaatin vivahteita sekä ripaus minttua, basilikaa ja rosmariinia. Maku on moniulotteinen ja hienovarainen ja sisältää enemmän tai vähemmän voimakkaita ja tasapainoisia artisokan, ohdakkeen ja tomaatin vivahteita. Jälkimaussa tuntuu manteli. Karvaus ja pistävyys tulevat selkeästi esiin.

Tuotantoalueella on selviä merkkejä siitä, että oliivia on käytetty ravinnoksi jo seitsemännellä ja kuudennella vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua.

Roomalaiset kehittivät öljyn tuotanto- ja puristamismenetelmiä ja käynnistivät oliivin viljelyn kaikilla valloitetuilla alueilla. Öljykaupan merkityksestä Rooman valtakunnassa saa hyvän käsityksen käymällä Testaccion kaupunginosassa Emporiumissa, muinaisessa jokisatamassa, johon saapui amforakuljetuksia. Kun amforat oli tyhjennetty, ne hajotettiin ja sirpaleet sullottiin kasaan, josta tuli niin korkea, että siitä muodostui kukkula, joka sai lempinimen ”monte dei cocci” (terrakottavuori).

Vuonna 1813 oliivin viljelyalan pinta-ala oli Latiumin alueella kasvanut 27 000 hehtaariin ja öljyä tuotettiin 3 000 tonnia. Erikoistuneeseen oliivipuiden viljelyyn käytetty pinta-ala kasvoi Latiumissa 80 000 hehtaarista vuonna 1938 aina 84 000 hehtaariin vuosina 1952–1956 ja 87 770 hehtaariin vuosina 1966–1970.

Tuotteen saamat monet kansalliset ja kansainväliset tunnustukset, katkeamaton osallistuminen oliiviöljykilpailuihin ja niissä saadut palkinnot sekä 4 kohdassa tarkoitetulta alueelta peräisin olevan oliiviöljyn myynti matkamuistoksi matkailijoille pääkaupungin useissa myyntipisteissä ovat vahvistaneet tuotteen mainetta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

Tuote-eritelmän konsolidoitu teksti on luettavissa verkkosivustolla osoitteessa http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335.

Vaihtoehtoisesti tekstiin voi tutustua

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön [Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali] kotisivulle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ”Qualità” [Laatu] (näytössä ylhäällä oikealla), sitten ”Prodotti DOP IGP STG” [Tuotteet SAN SMM APT] (näytön vasemmassa laidassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [Euroopan unionin tutkittavaksi toimitetut tuote-eritelmät].

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---