# Uradni list C 168/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 645. maj 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 168

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 645. maj 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 168/01 | Menjalni tečaji eura — 4. maj 2021 | 1 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2021/C 168/02 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sklenitvi trgovinskega sporazuma med EU in Združenim kraljestvom ter sporazuma o izmenjavi tajnih podatkov med EU in Združenim kraljestvom
  (Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini v spletišču ENVP www.edps.europa.eu) | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 168/01

Menjalni tečaji eura — 4. maj 2021

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2021/C 168/02

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sklenitvi trgovinskega sporazuma med EU in Združenim kraljestvom ter sporazuma o izmenjavi tajnih podatkov med EU in Združenim kraljestvom
  (Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini v spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini v spletišču ENVP www.edps.europa.eu

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 168/03 | Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 5 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 168/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10266 – Astorg Asset Management/Corialis) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 168/05 | Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 8 |
| 2021/C 168/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2021/C 168/03

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

5

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 168/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10266 – Astorg Asset Management/Corialis) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 168/05

Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

8

2021/C 168/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. maj 2021

(2021/C 168/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2021 |
| JPY | japonski jen | 131,26 |
| DKK | danska krona | 7,4361 |
| GBP | funt šterling | 0,86770 |
| SEK | švedska krona | 10,1673 |
| CHF | švicarski frank | 1,0980 |
| ISK | islandska krona | 148,80 |
| NOK | norveška krona | 10,0123 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,841 |
| HUF | madžarski forint | 360,31 |
| PLN | poljski zlot | 4,5584 |
| RON | romunski leu | 4,9275 |
| TRY | turška lira | 10,0110 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5608 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4836 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3374 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6887 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6073 |
| KRW | južnokorejski won | 1 353,56 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,4433 |
| CNY | kitajski juan | 7,8136 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5408 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 395,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9563 |
| PHP | filipinski peso | 57,787 |
| RUB | ruski rubelj | 90,2438 |
| THB | tajski bat | 37,475 |
| BRL | brazilski real | 6,5785 |
| MXN | mehiški peso | 24,4040 |
| INR | indijska rupija | 88,8140 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2021

JPY

japonski jen

131,26

DKK

danska krona

7,4361

GBP

funt šterling

0,86770

SEK

švedska krona

10,1673

CHF

švicarski frank

1,0980

ISK

islandska krona

148,80

NOK

norveška krona

10,0123

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,841

HUF

madžarski forint

360,31

PLN

poljski zlot

4,5584

RON

romunski leu

4,9275

TRY

turška lira

10,0110

AUD

avstralski dolar

1,5608

CAD

kanadski dolar

1,4836

HKD

hongkonški dolar

9,3374

NZD

novozelandski dolar

1,6887

SGD

singapurski dolar

1,6073

KRW

južnokorejski won

1 353,56

ZAR

južnoafriški rand

17,4433

CNY

kitajski juan

7,8136

HRK

hrvaška kuna

7,5408

IDR

indonezijska rupija

17 395,47

MYR

malezijski ringit

4,9563

PHP

filipinski peso

57,787

RUB

ruski rubelj

90,2438

THB

tajski bat

37,475

BRL

brazilski real

6,5785

MXN

mehiški peso

24,4040

INR

indijska rupija

88,8140

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 5.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/2

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sklenitvi trgovinskega sporazuma med EU in Združenim kraljestvom ter sporazuma o izmenjavi tajnih podatkov med EU in Združenim kraljestvom

(Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini v spletišču ENVPwww.edps.europa.eu)

(2021/C 168/02)

Evropska komisija je 26. decembra 2020 sprejela predlog sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma glede varnostnih postopkov pri izmenjavi in varovanju tajnih podatkov med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska.

Pričakuje se, da se bo tesno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom nadaljevalo, zato ENVP pozdravlja sporazuma o trgovini in sodelovanju ter o varnostnih postopkih pri izmenjavi in varovanju tajnih podatkov, ki sta ju podpisala Unija in Združeno kraljestvo. Še zlasti je zadovoljen, ker je eden ključnih elementov sporazuma o trgovini in sodelovanju spoštovanje in varovanje človekovih pravic. V omenjenem sporazumu pozdravlja tudi zavezo pogodbenic o zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov.

ENVP se zaveda posebnih okoliščin, v katerih so potekali pogajanja in sklenitev sporazumov, ter posebnih preteklih in prihodnjih odnosov med Združenim kraljestvom in EU.

Glede določb na področju trgovine ENVP obžaluje, da sporazum o trgovini in sodelovanju ne odraža zvesto horizontalnih „določb EU o čezmejnem pretoku podatkov ter varstvu osebnih podatkov in zasebnosti iz naslova o digitalni trgovini v trgovinskih sporazumih EU“, ki jih je leta 2018 potrdila Evropska komisija. Zaradi sprememb horizontalnih določb in zaradi nekaterih drugih določb sporazuma o trgovini in sodelovanju se poraja dvom, ali bo avtonomija EU glede temeljnih pravic do varstva podatkov in zasebnosti pri digitalni trgovini zares zagotovljena.

ENVP je dolgo časa vztrajal, da varstvo osebnih podatkov ne more biti predmet pogajanj v okviru trgovinskih sporazumov EU, ker je v Uniji temeljna pravica. Samo EU lahko odloča, kako se bo izvajalo varstvo temeljnih pravic, ki je določeno v pravu Unije. Unija ne more in ne sme sprejemati nobenih mednarodnih trgovinskih obveznosti, ki niso združljive z notranjo zakonodajo o varstvu podatkov. Dialogi o varstvu podatkov in trgovinska pogajanja s tretjimi državami se lahko dopolnjujejo, vendar morajo potekati ločeno. Pretok osebnih podatkov med EU in tretjimi državami mora potekati s pomočjo mehanizmov iz zakonodaje EU o varstvu podatkov. ENVP zato Komisijo poziva, naj vnovič potrdi svojo zavezo, da so horizontalne določbe edina podlaga za prihodnje trgovinske sporazume med EU in tretjimi državami ter da varstvo osebnih podatkov in pravica do zasebnosti ne bosta predmet pogajanj.

Kar zadeva kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ENVP Komisiji izreka pohvalo, da je v sporazum o trgovini in sodelovanju vključila zaščitne ukrepe za varstvo podatkov, ki so zaradi občutljivosti tovrstnega sodelovanja še toliko pomembnejši. Hkrati pa obžaluje, da nekateri zaščitni ukrepi manjkajo, zlasti v splošnih določbah, v katerih ni niti kategorizacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot je določena v členu 6 direktive o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: direktive o kazenskem pregonu), niti podrobnejših in učinkovitejših zaščitnih ukrepov za nadaljnje prenose osebnih podatkov, ter v razdelku, ki se nanaša na prümski okvir. ENVP bi si poleg tega želel, da bi bilo prehodno obdobje za izbris podatkov iz evidence podatkov o potnikih krajše od 3 let, pa tudi, da bi sporazum vseboval seznam hudih kaznivih dejanj. Dalje predlaga, da je treba za vse prihodnje spremembe prümskega okvira, ki bi jih sklenile uvesti države članice in bi pomenile dodatne zaščitne ukrepe, zagotoviti, da se v celoti vključijo v sporazum, obe pogodbenici pa morata omenjene spremembe nato tudi izvajati.

ENVP poudarja, da mora začasna določba o prenosu osebnih podatkov iz EU v Združeno kraljestvo ostati izreden mehanizem in ne sme postati precedenčni primer za prihodnje sporazume o trgovini in sodelovanju z drugimi tretjimi državami.

ENVP pričakuje, da se bo z njim opravilo posvetovanje o kakršnem koli predlogu ali priporočilu Svetu v skladu s členom 218 PDEU o začetku pogajanj glede vseh prihodnjih dopolnitvenih sporazumov, ki vplivajo na varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.

Nenazadnje se zdi, da so pri pripravi sporazuma o trgovini in sodelovanju predpostavili, da se bodo na podlagi splošne uredbe o varstvu podatkov in direktive o kazenskem pregonu izdali sklepi o ustreznosti (in ostali veljavni v bližnji prihodnosti). ENVP bi zato želel spomniti na svoje priporočilo iz mnenja 2/2020, naj Unija sprejme ukrepe za pripravo na vse možne primere, tudi na tiste, kadar sklep o ustreznosti sploh ne bi bil sprejet ali kadar bi bil sprejet samo v zvezi z nekaterimi področji.

1.   UVOD

| 1. | Evropska unija (EU) in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) sta 30. decembra 2020 podpisala sporazum o trgovini in sodelovanju ter sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporazuma se začasno uporabljata od 1. januarja 2021 do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njune veljavnosti (2). V skladu s sporazumom o trgovini in sodelovanju se sporazuma prenehata začasno uporabljati najpozneje 28. februarja 2021 ali na drug datum, ki ga določi Partnerski svet (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropska komisija se je 25. januarja 2021 v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) št. 2018/1725 posvetovala z ENVP o svojem predlogu sklepa Sveta o sklenitvi omenjenih sporazumov z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: predlog) (4). Priloge k predlogu vsebujejo oba sporazuma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Predlog temelji na postopku, ki je določen v členih 217 in 218(6), členu 218(7) in drugem pododstavku člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske Unije (PDEU), zato je potrebno tudi soglasje Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri sporazumu o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov ni pripomb glede varstva osebnih podatkov. Pripombe, ki sledijo, se nanašajo na sporazum o trgovini in sodelovanju. Sporazum o trgovini in sodelovanju je sestavljen iz sedmih delov (ter številnih prilog in treh protokolov): skupne in institucionalne določbe (prvi del); trgovina (vključno z digitalno trgovino), promet, ribištvo in druge ureditve (drugi del); kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (tretji del); tematsko sodelovanje (četrti del); sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in finančne določbe (peti del); reševanje sporov in horizontalne določbe (šesti del) ter končne določbe (sedmi del). |
| --- | --- |

5.

4.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 37. | ENVP pozdravlja sporazum o trgovini in sodelovanju ter sporazum o varnostnih postopkih pri izmenjavi in varovanju tajnih podatkov, ki sta ju sklenila EU in Združeno kraljestvo. Še zlasti je zadovoljen, ker je eden ključnih elementov sporazuma o trgovini in sodelovanju spoštovanje in varovanje človekovih pravic. V omenjenem sporazumu pozdravlja tudi zavezo pogodbenic o zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vendar je v zadevnem sporazumu na področju trgovine prišlo do sprememb v horizontalnih določbah, ki jih je leta 2018 potrdila Evropska komisija, kar v povezavi z nekaterimi drugimi določbami sporazuma vzbuja dvom, ali bo avtonomija EU glede temeljnih pravic do varstva podatkov in zasebnosti pri digitalni trgovini zares zagotovljena. ENVP zato priporoča, da se besedilo o varstvu podatkov in zasebnosti, ki je bilo dogovorjeno z Združenim kraljestvom, obravnava kot izjema in ne bo podlaga za prihodnje trgovinske sporazume z drugimi tretjimi državami. Takšen pristop je treba pojasniti vsem deležnikom in trgovinskim partnerjem, zato ENVP Komisijo poziva, da jasno ponovi svojo zavezo horizontalnemu stališču kot edini podlagi za prihodnje trgovinske sporazume med EU in drugimi tretjimi državami ter poudari, da varstvo osebnih podatkov in pravica do zasebnosti ne bosta predmet pogajanj. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kar zadeva kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ENVP Komisiji izreka pohvalo, da je v sporazum o trgovini in sodelovanju vključila zaščitne ukrepe za varstvo podatkov, ki so zaradi občutljivosti tovrstnega sodelovanja še toliko pomembnejši. Obžaluje pa, da sporazum ne vključuje kategorizacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz člena 6 direktive o kazenskem pregonu niti podrobnejših in učinkovitejših zaščitnih ukrepov za nadaljnje prenose podatkov. ENVP pozdravlja, da določbe o podatkih iz evidenc podatkov o potnikih (PNR) odražajo mnenje Sodišča EU št. 1/15, toda obžaluje, da se ni bilo mogoče dogovoriti o krajšem prehodnem obdobju za izbris podatkov iz teh evidenc ali skupnem seznamu hudih kaznivih dejanj. ENVP poleg tega priporoča, da se za vse prihodnje spremembe prümskega okvira, ki bi jih sklenile uvesti države članice in bi pomenile dodatne zaščitne ukrepe, zagotovi, da se v celoti vključijo v sporazum, obe pogodbenici pa jih morata nato tudi izvajati. Obžaluje pa, da v sporazum niso bile vključene posebne določbe EU o omejitvi namena ter o pravilnosti, aktualnosti in roku hrambe podatkov. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ENVP poudarja, da mora premostitveni mehanizem ostati izjema in ne sme biti precedenčni primer za prihodnje sporazume o trgovini in sodelovanju z drugimi tretjimi državami. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ENVP pričakuje, da se bo z njim opravilo posvetovanje o kakršnem koli predlogu ali priporočilu Svetu v skladu s členom 218 PDEU o začetku pogajanj glede vseh prihodnjih dopolnitvenih sporazumov, ki vplivajo na varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ENVP ugotavlja še, da so pri pripravi sporazuma o trgovini in sodelovanju očitno predpostavili, da se bodo na podlagi splošne uredbe o varstvu podatkov in direktive o kazenskem pregonu izdali sklepi o ustreznosti (in ostali veljavni v bližnji prihodnosti). Zato bi rad spomnil na svoja priporočila iz mnenja št. 2/2020, naj Unija sprejme ukrepe za pripravo na vse možne primere, tudi na tiste, kadar sklep o ustreznosti sploh ne bi bil sprejet ali kadar bi bil sprejet samo v zvezi z nekaterimi področji. |
| --- | --- |

42.

Bruselj, 22. februar 2021.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Glej Sklep Sveta (EU) 2020/2252 z dne 29. decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (UL L 444, 31.12.2020, str. 2), ter zadevna sporazuma (UL L 444, 31.12.2020, str. 14, in UL L 444, 31.12.2020, str. 1463). Poleg tega sta Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom) in Združeno kraljestvo sklenila sporazum o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije. Glej Sklep Sveta (Euratom) 2020/2253 z dne 29. decembra 2020 o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije, Sporazuma med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije ter sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (UL L 444, 31.12.2020, str. 11).

1

(2)  Glej Sklep Sveta z dne 29. decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ter sporazuma o varnosti pri izmenjavi podatkov. Glej tudi obvestilo o začasni uporabi obeh sporazumov (UL L 1, 1.1.2021, str. 1).

2

(3)  Sestavljajo ga predstavniki Unije in Združenega kraljestva, sopredsedujeta pa mu član Komisije in predstavnik Vlade Združenega kraljestva. Komisija zastopa Unijo. Vsaka država članica lahko pošlje enega predstavnika, ki bo vključen v delegacijo Unije.

3

(4)  COM(2020)856.

4

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 5.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/5

---

Obvestilo
  o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

(2021/C 168/03)

1.

V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), Evropska komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi iztekli na datum iz razpredelnice, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom.

2.   Postopek

Postopek

Proizvajalci Unije lahko vložijo pisni zahtevek za pregled. Ta zahtevek mora vsebovati zadostne dokaze, da bi se damping in škoda zaradi izteka ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila. Če se Komisija odloči za pregled zadevnih ukrepov, se uvoznikom, izvoznikom, predstavnikom države izvoznice in proizvajalcem Unije omogoči, da podrobneje razložijo, spodbijajo ali komentirajo zadeve, opisane v zahtevku za pregled.

3.   Rok

Rok

Proizvajalci Unije lahko na podlagi navedenega kadar koli po objavi tega obvestila vložijo pisni zahtevek za pregled, ki ga mora Evropska komisija (naslov: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2)) prejeti vsaj tri mesece pred datumom iz razpredelnice.

2

| 4. | To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036.









  Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nekateri pribor (fitingi) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončan ali nedokončan | Ljudska republika Kitajska
  Tajvan | Protidampinška dajatev | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/141 z dne 26. januarja 2017 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana
  (UL L 22, 27.01.2017, str. 14) | 28. 1. 2022 |

4.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036.

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

3

Nekateri pribor (fitingi) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončan ali nedokončan

Ljudska republika Kitajska

Tajvan

Protidampinška dajatev

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/141 z dne 26. januarja 2017 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

(UL L 22, 27.01.2017, str. 14)

28. 1. 2022

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

2

(3)  Ukrep se izteče ob polnoči na dan, naveden v tem stolpcu.

3

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10266 –
  Astorg Asset Management/Corialis)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 168/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | sklad Astorg VII, SCSp („Astorg“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

sklad Astorg VII, SCSp („Astorg“, Luksemburg),

| — | Corialis (Luksemburg). |
| --- | --- |

—

Corialis (Luksemburg).

Sklad Astorg VII pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Corialis.

Koncentracija se izvede z nakupom vrednostnih papirjev.

2.

| — | za podjetje Astorg: naložbe kot kapitalsko podjetje, |
| --- | --- |

—

za podjetje Astorg: naložbe kot kapitalsko podjetje,

| — | za Corialis: proizvodnja in dobava storitev ekstrudiranja aluminija ter stavbnih sistemov in profilov, prevlečenih z aluminijem, za okna, vrata, drsne elemente, strešne sisteme in zimske vrtove, zunanje stene ter balustrade. |
| --- | --- |

—

za Corialis: proizvodnja in dobava storitev ekstrudiranja aluminija ter stavbnih sistemov in profilov, prevlečenih z aluminijem, za okna, vrata, drsne elemente, strešne sisteme in zimske vrtove, zunanje stene ter balustrade.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10266 – Astorg Asset Management/Corialis

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 5.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/8

---

Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2021/C 168/05)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v podatkovni zbirki Komisije eAmbrosia.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„SKLANDRAUSIS“

EU št.: TSG-LV-0914-AM01 – 26. avgust 2020

Država članica: Latvija

1.   Ime za registracijo

„Sklandrausis“

2.   Vrsta proizvoda [v skladu s prilogo XI]

Skupina 2.24 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.   Razlogi za registracijo

3.1   Gre za proizvod:

☒ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

☐ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Ta proizvod se od drugih podobnih proizvodov razlikuje po pripravi, receptu, obliki in videzu. „Sklandrausis“ je pita okrogle oblike. Njena osnova je narejena iz nevzhajanega testa iz ržene moke in ima navzgor zapognjene robove, ki spominjajo na ograjo, zaradi česar ima posebno obliko, iz katere izhaja njeno ime „Sklandrausis“. Zaradi premera med 8 in 14 cm je proizvod razmeroma velik. Pečena pita „Sklandrausis“ je zgoraj značilne rumenooranžne barve korenja, ob prerezu pa se vidi, da je v spodnji plasti nadevan krompir.

Sama oblika proizvoda „Sklandrausis“ je pomenljiva in simbolna. Živila okrogle oblike se običajno uživajo v času zimskega in poletnega solsticija kot simbolna upodobitev sonca. „Sklandrausis“ se povezuje s simbolom sonca zaradi svoje okrogle oblike in rumenooranžne barve zgornje plasti iz korenja. „Sklandrausis“ predstavlja ustvarjalno energijo sonca v prazničnem času solsticija.

3.2   Gre za ime:

☒ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

☐ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Beseda sklandrausis je v tretjem zvezku Latviešu valodas vārdnīca (Slovar latvijskega jezika), ki sta ga pripravila K. Mīlenbahs in J. Endzelīns (1927–29), opredeljena kot „okrogla pita z nadevom“.

Beseda je sestavljena iz besed skland- in rausis. Beseda rausis (pita) izhaja iz glagola raust (brskati ali potresti). To pomeni, da so bile pite pečene na prvobiten način, in sicer s prekrivanjem z žerjavico ali ogljem za peči. Sklanda je stara beseda, ki izhaja iz kuronskega jezika (prvotnega jezika prednikov sodobnih Kuroncev, tj. prebivalcev zahodne Latvije) in pomeni „količek za ograjo, pletena ograja“ ali „pobočje, nagib“; v tem primeru se nanaša na navzgor zapognjene robove skorje pite (Karulis, K. (1992) Latviešu etimoloģijas vārdnīca (Etimološki slovar latvijskega jezika), zvezek II). V Kuroniji obstaja posebna vrsta ograje, ki se imenuje sklandu žogs.

4.   Opis:

4.1   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

„Sklandrausis“ je okrogla pita s premerom 8–14 cm. Osnova za „Sklandrausis“ je čvrsto testo iz ržene moke, razvaljano 2–3 mm debelo. Krogi za osnovo pite se izrežejo ali odtisnejo iz razvaljanega testa, njihovi robovi pa se zapognejo navzgor. Na osnovo pite „Sklandrausis“ se položi plast kuhanega krompirja in plast nadeva iz korenja v razmerju 1 : 2 do 1 : 1. Najprej se na testo položi krompir in nato korenje. Končni proizvod „Sklandrausis“ je debel med 1,5 in 2,5 cm. Osnova za „Sklandrausis“ je čvrsta in dobro zapečena, nadev pa je porozen. Običajno je rumenooranžne barve korenja. Po vrhu se lahko premaže s smetano ali potrosi s cimetom ali kuminovimi semeni. Pita „Sklandrausis“ je lahko rahlo ali zelo sladka. Čeprav ima osnova prepoznaven okus po kruhu, prevladuje okus korenja.

Pita „Sklandrausis“ se uživa ohlajena ob čaju ali mleku.

4.2   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Priprava pite „Sklandrausis“:

Spodaj navedene količine sestavin zadostujejo za pripravo 15–20 pit „Sklandrausis“.

Priprava osnove iz testa

600 g ržene moke in/ali rženega zdroba,

60 g margarine ali masla,

250–330 g vode,

ščepec soli, po okusu.

Testu se lahko doda nekaj pšenične moke (40–60 g na zgoraj določeno količino rženega zdroba in/ali lahke ržene moke), da se lažje razvalja.

Moki se primeša vroča voda, ki sta se ji dodala margarina ali maslo in sol. Testo mora biti čvrsto in takšno, da se lahko razvalja, vendar ne sme biti pretrdo. Pripravljeno testo se razvalja 1,5–2,5 mm debelo, nato se iz njega zvaljajo, odtisnejo ali izrežejo krogi s premerom 10–15 cm. Testo, oblikovano v kroge, katerih robovi se zapognejo 1,5–2 cm navzgor, se položi v namaščen pekač. Robovi morajo biti razmeroma debeli in stati trdno pokonci.

Priprava nadeva

Priprava krompirjevega nadeva:

Sestavine:

| | 0,8–1 kg krompirja, |
| --- | --- |

0,8–1 kg krompirja,

| | ščepec soli, po okusu. |
| --- | --- |

ščepec soli, po okusu.

Krompir se skuha in pretlači (nariba) do gladkega, med gnetenjem pa se doda sol po okusu. V zmes krompirja se primeša 150–200 g stopljenega masla ali 50–100 g smetane in po želji 1–3 jajca, za okus pa se lahko dodajo tudi kuminova semena. Nekaj kuhanega krompirja se lahko nadomesti z nekuhanim naribanim krompirjem, pri čemer se iz njega prej iztisne odvečna tekočina.

Priprava nadeva iz korenja:

Sestavine:

| | 1,5–2 kg korenja, |
| --- | --- |

1,5–2 kg korenja,

| | 100–300 g sladkorja. |
| --- | --- |

100–300 g sladkorja.

Korenje se skuha in pretlači do gladkega, med gnetenjem zmesi pa se doda sladkor. V pretlačeno zmes korenja se primeša 200–300 g kisle smetane ali po želji 1–2 jajci. Nadev iz korenja se lahko pripravi tudi iz nekuhanega naribanega korenja, pri čemer se iz njega prej iztisne odvečna tekočina.

Za gostejši nadev se lahko korenju in krompirju med pripravo nadeva doda pšenični zdrob.

Postopek dodajanja nadeva in pečenja pite „Sklandrausis“

Na osnovo iz rženega testa se najprej položi krompir in nanj korenje. Razmerje med krompirjem in korenjem v nadevu je med 1 : 2 in 1 : 1. Končni proizvod „Sklandrausis“ (svež ali zamrznjen) se peče v pečici pri visoki temperaturi (220–250 °C), dokler se osnova ne posuši (tj. 15–30 minut).

Premaz

| | 200–300 g kisle smetane, |
| --- | --- |

200–300 g kisle smetane,

| | 200–300 g sladkorja. |
| --- | --- |

200–300 g sladkorja.

Pečena pita „Sklandrausis“ se premaže z zmešano kislo smetano in posuje s sladkorjem. Po premazu se lahko posuje cimet ali kuminova semena za boljši okus.

Za premaz se lahko uporabi tudi zmes iz smetane, sladkorja in jajc. Za ta premaz je treba k navedeni količini kisle smetane in sladkorja primešati dve jajci. V tem primeru je treba „Sklandrausis“ peči v vroči pečici vsaj še dodatnih 5 minut.

Rok uporabnosti in shranjevanje

| Temperatura shranjevanja | Faza priprave proizvoda | Rok uporabnosti |
| --- | --- | --- |
| od +2 do +6 °C | pripravljen proizvod „Sklandrausis“ | 3 dni |
| –18 °C | polpripravljen proizvod „Sklandrausis“ | 12 mesecev |

Temperatura shranjevanja

Faza priprave proizvoda

Rok uporabnosti

od +2 do +6 °C

pripravljen proizvod „Sklandrausis“

3 dni

–18 °C

polpripravljen proizvod „Sklandrausis“

12 mesecev

4.3   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

„Sklandrausis“ se lahko šteje za latvijsko nacionalno jed, saj izhajajo običaji, povezani z njegovo pripravo in uživanjem, iz davne preteklosti. Dokaz za to je, da ima pomembno vlogo pri starodavnih latvijskih sezonskih praznikih in praznovanjih. Veščina priprave proizvoda „Sklandrausis“ se prenaša iz roda v rod.

Proizvod ima dolgo zgodovino. Njegova predhodnica je bila preprosta pita iz nevzhajanega rženega testa, pečena v žerjavici odprtega ognja, tj. pita z nadevom. Dokaz za obstoj nadeva za pito je ime proizvoda, ki se nanaša na njegove navzgor zapognjene robove (žogs ali sklanda, tj. ograja). Ti robovi so preprečevali, da bi se nadev razlil na ogenj.

Obstajajo dokazi, da se je sesekljano korenje uporabljalo kot nadev za „Sklandrausis“ že v času kuronskega vojvodstva (od 16. do 18. stoletja). V Latviji se je korenje začelo gojiti v 16. stoletju. Ko so v 17. stoletju v Latviji začeli gojiti krompir, se je kot sestavina proizvoda „Sklandrausis“ začel uporabljati tudi drobno nasekljan (nariban) krompir. Krompir je na začetku uživalo le podeželsko plemstvo. V 19. stoletju so krompir začeli gojiti tudi kmeti, pri čemer je hitro postal priljubljena in pomembna sestavina v nacionalni prehrani.

Priprava proizvoda „Sklandrausis“ v Kuroniji je omenjena že v članku J. Heniņša, Vārdi, kas nav sastopami Ulmaņa vārdnīcā (Izrazi, ki niso zajeti v Ulmanisovem slovarju), ki je bil leta 1914 objavljen v Zborniku št. 17 znanstvenega odbora latvijskega združenja iz Rige.

Etnografinja in raziskovalka prehranjevalnih navad Latvijcev Linda Dumpe v zapisih o tradicionalni prehrani Livoncev iz Kuronije (Lībieši, zbirka člankov, objavljena leta 1994) pojasnjuje, da je treba tej vrsti pite nameniti posebno pozornost, saj gre za starodavno vrsto pečenega živila. „Sklandrausis“ je tradicionalno ime za pito, ki je danes zelo prepoznavno in pogosto uporabljeno v razpravah o latvijski nacionalni kuhinji (Masiļūne, Ņ. (2004), Latviešu nacionālie ēdieni (Latvijske nacionalne jedi)). O tradicionalnosti proizvoda „Sklandrausis“ pričajo dela različnih avtorjev, ki opisujejo latvijske običaje, povezane z letnimi časi. „Sklandrausis“ se navaja kot jed, ki je značilna za praznik žetve ali Jumis. Predniki Latvijcev so ta praznik praznovali v času jesenskega enakonočja in z njim obeležili konec žetve (Auns, O. T. (1993), Latviešu tautas dzīvesziņa (Družbeni običaji Latvijcev)). Pita „Sklandrausis“ se je pripravljala in uživala tudi ob različnih drugih praznovanjih, povezanih z letnimi časi, kot je velika noč. Po navedbah Andrejsa Štālersa (roj. leta 1866), Livonca iz Kolke, naj bi se po tradicionalnem velikonočnem obredu petja ponudile različne specialitete, vključno s koščki pite „Sklandrausis“ (Šuvcāne, V. M. (2003), Lībiešu folklora (Livonska tradicija)). Pēteris Upenieks je ob pripovedovanju o običajih, ki so se ohranili v Alsungi in njeni okolici na začetku 20. stoletja, navedel, da se spominja, da se je pita „Sklandrausis“ pripravljala v božičnem času (Balandnieki, 2005).

Recept za „Sklandrausis“ vsebuje skoraj vsaka kuharska knjiga, ki opisuje latvijske običaje peke kruha, na primer Daudzveidīgā maizīte (Različne oblike kruha), ki jo je napisala strokovnjakinja za peko kruha Zigrīda Liepiņa in je bila objavljena leta 1993. Etnografinja Indra Čekstere je v študiji Mūsu maize (Naš vsakdanji kruh), ki je bila objavljena leta 2004, navedla, da gospodinje iz Livonije za resnično okusen „Sklandrausis“ uporabijo polovico manj krompirja kot korenja, pri čemer je nadev iz korenja posebno sladek. Na koncu se vsaka pita „Sklandrausis“ premaže z mešanico smetane, sladkorja in jajc ter posuje s kuminovimi semeni.

Pripravo proizvoda „Sklandrausis“ omenja tudi filolog, zgodovinar in folklorist Kārlis Draviņš v delu Kurzeme aizgājušos laikos (Kuronija nekdaj), objavljenem leta 2000. V opisih običajev v zvezi s peko kruha v Kuroniji na začetku 20. stoletja navaja, da se je pita „Sklandrausis“ pekla tudi z nadevom v samem testu z navzgor zapognjenimi robovi. Nadev je bil pripravljen iz kuhanega in pretlačenega krompirja in naribanega korenja.

Zbirka gradiva Latviešu tautas ēdieni (Tradicionalna latvijska kuhinja) iz leta 2009, ki ga je L. Dumbe zbrala med različnimi etnografskimi ekspedicijami, vključuje recept za „Sklandrausis“, kot se ga spominja Elza Rozenfelde (roj. leta 1919) iz Melnsilsa: „Za pripravo pit je bilo potrebno veliko truda in pripomočkov. Izdelovale so se iz ržene moke. Pite so bile razmeroma velike, saj so se pekle v peči. Robovi so bili zavihani navzgor. Testo se je med pečenjem strdilo.“ Za nadev je uporabljala krompirjevo in korenjevo zmes, ki jo je po receptu zmešala s smetano, sladkorjem, jajci, maščobo, nekaj moke ali pšeničnega zdroba ter kuminovimi semeni ali cimetom za boljši okus.

Čeprav so vse gospodinje „Sklandrausis“ pripravljale v skladu z lastno ustvarjalnostjo in z uporabo proizvodov, ki so jih imele doma, raziskave in ustno izročilo navajajo, da se tradicionalna pita „Sklandrausis“ pripravi iz nevzhajanega testa iz ržene moke, pri čemer se njegova okrogla osnova zvalja ali izreže iz tega testa, njegovi robovi pa se zapognejo navzgor. Kot nadev se uporablja krompirjeva in korenjeva zmes, ki ji lahko kuhar po želji doda še druge sestavine, kot so maslo, smetana, sladkor, jajca, pšenični zdrob itd.

Običaji, povezani s pripravo pite „Sklandrausis“, so se ohranili do danes. Pite se pogosto pečejo doma, najpogosteje na območju Kuronije. Proizvod „Sklandrausis“ je postal priljubljen, odkar je zajet v ponudbo za turiste. Gostje, ki obiščejo kmetije ali mesta, na katerih se pripravlja „Sklandrausis“, imajo priložnost opazovati postopek priprave in proizvod tudi pokusiti.

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 5.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/12

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 168/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„RIOJA“

PDO-ES-A0117-AM08

Datum obvestila: 15. januar 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJU

1.   Opredelitev manjših geografskih enot (točka 4 specifikacije in točka 1.6 enotnega dokumenta)

Ta sprememba je utemeljena na podlagi zahteve iz člena 55 Uredbe (EU) 2019/33, ki določa: „Pri sklicevanju na imena geografskih enot, ki so manjše od območja, iz katerega izhaja označba porekla ali geografska označba, vložnik v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu dobro opredeli območje zadevne geografske enote.“ Ta sklicevanja so pomembna za priznavanje v ministrski odredbi, objavljeni v uradnem listu Španije.

2.   Vključitev sklicevanja na posebna pravila za označevanje (točka 8 b.9 specifikacije in točka 1.9 enotnega dokumenta)

Člen 94(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da mora specifikacija proizvoda vsebovati „veljavn[e] zahtev[e], ki [jih], če tako določijo države članice, določi organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije“.

V skladu s členom 5(k) Uredbe (EU) 2019/33 mora enotni dokument določati posebna pravila za pakiranje in označevanje.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

„Rioja“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

4.   Opis vina

Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, rož in zelenjave, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost z občutkom svežine.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega sadja in cvetlične note. V ustih ravnotežje kislega in sadnega z občutkom svežine.

V obeh primerih se aromi med procesom zorenja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

- Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje.

- Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

- Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

- Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, rož in zelenjave, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega sadja in cvetlične note. Ravnotežje med kislim in sadnim okusom, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

V obeh primerih se aromi med procesom zorenja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

- Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje.

- Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

- Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

- Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

Rdeča vina (suha in polsuha)

Mlada vina so škrlatne barve z vijoličnimi odtenki; vina „crianza“ so kostanjevo rjava in češnjevo rdeča; vina „reserva“ so češnjevo rdeča z nadihom rubinaste; vina „gran reserva“ so rubinasta z rdečerjavimi toni. Vonj: intenzivno saden, sortne in cvetlične note, pri vinih „crianza“ tudi arome opečenega hrastovega lesa. Vonj vin „reserva“ in „gran reserva“ je kompleksnejši, s pikantnimi aromami. Okus: poln, z uravnoteženo vsebnostjo kisline/alkohola/tanina. S staranjem se poveča mehkoba in podaljša trajanje.

- Omejitve vsebnosti alkohola se razlikujejo glede na območja in staranje.

- Hlapnost: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 gr/l do vsebnosti alkohola 10 vol. % in 0,06 gr/l za vsako stopnjo alkohola nad 10 vol. %.

- SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

- Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

Vino, v katerem se ob postrežbi stalno sprošča ogljikov dioksid v obliki drobnih mehurčkov.

Kakovostno peneče vino je, kot njegov cuvée po prvem vrenju, bistro in brez plavajočih delcev. Je različnih odtenkov rumene ali rožnate barve.

Njegova aroma mora imeti pozitivne lastnosti svežine in sadja ter kompleksnost, ki je posledica ležanja na drožeh med drugim vrenjem. To je najbolj opazno pri vinih „reserva“ in „gran añada“. Biti morajo brez pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so posledica oksidacije ali redukcije.

- Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

- Največji delež dejanskega alkohola: 13 vol. %.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

5.   Enološki postopki

a.   Posebni enološki postopki

Postopek gojenja

Šteje se, da se proizvodnja v vinogradih začne v njihovem četrtem rastnem ciklu (ali prej, po predhodni odobritvi).

Gostota: najmanj 2 850 in največ 10 000 vinskih trt/ha.

Načini rezanja/oblikovanja: kotlasta oblika in različice, dvojni kordon, rez na guyot, samostojen ali enostranski kordon, dvojni guyot (le za sorte chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, maturana blanca, tempranillo blanco in turruntés).

Največja obremenitev: 12 očes/vinsko trto; 16 za navedene bele sorte in 14 za grenache. Možne so izjeme.

Namakanje: dovoljeno. Med 15. avgustom in trgatvijo se lahko vinska trta namaka le z lokalnimi sistemi, in sicer po 24-urnem predhodnem pisnem obvestilu; namakanje z razprševanjem je mogoče, če je pridobljeno dovoljenje; druge metode so prepovedane.

Pri proizvodnji kakovostnih penečih vin se grozdje obira ročno (strojno obiranje je prepovedano).

Posebni enološki postopek

Delež sort je odvisen od vrste vina:

RDEČE: najmanj 95 % rdečih sort, če je grozdje pecljano, in 85 %, če je grozdje celo.

BELO: 100 % belega grozdja.

ROSÉ: najmanj 25 % rdečega grozdja.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA (BELA IN ROSÉ): z belim in/ali rdečim grozdjem. Vina rosé morajo vsebovati vsaj 25 % rdečega grozdja.

Grozdje različnih barv se poljubno meša po dobavi.

Lastnosti grozdja: zdravo in z najmanjšo vsebnostjo alkohola: 11 vol. % za rdeča vina, 10,5 vol. % za bela vina in 9,5 vol. % za kakovostna peneča vina.

Največji donos predelave:

| — | 70 litrov/100 kg pridelka za vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev; |
| --- | --- |

—

70 litrov/100 kg pridelka za vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev;

| — | 62 litrov/100 kg pridelka za kakovostna peneča vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev; |
| --- | --- |

—

62 litrov/100 kg pridelka za kakovostna peneča vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev;

| — | 65 litrov/100 kg pridelka za vina z označbo „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena. |
| --- | --- |

—

65 litrov/100 kg pridelka za vina z označbo „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedi:

| — | uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih; |
| --- | --- |

—

uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih;

| — | stalna uporaba vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil; |
| --- | --- |

—

stalna uporaba vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil;

| — | uporaba kosov hrastovega lesa pri proizvodnji, zorenju in shranjevanju; |
| --- | --- |

—

uporaba kosov hrastovega lesa pri proizvodnji, zorenju in shranjevanju;

| — | mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v mešanici. |
| --- | --- |

—

mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v mešanici.

Posebni pogoji vinifikacije:

| — | vrenje v sodu: le za bela vina in vina rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec; |
| --- | --- |

—

vrenje v sodu: le za bela vina in vina rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec;

| — | karbonska maceracija: največji delež belega grozdja, ki je dovoljen v proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo; |
| --- | --- |

—

karbonska maceracija: največji delež belega grozdja, ki je dovoljen v proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo;

| — | kakovostno peneče vino: v skladu s tradicionalno metodo. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Dejanska vsebnost alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. Sladilni liker vsebnosti dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedani. |
| --- | --- |

—

kakovostno peneče vino: v skladu s tradicionalno metodo. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Dejanska vsebnost alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. Sladilni liker vsebnosti dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedani.

b.   Največji donosi

Rdeče sorte vinske trte

6 500 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

45,5 hektolitra na hektar

Bele sorte vinske trte

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte

63 hektolitra na hektar

Rdeče grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

5 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

32,5 hektolitra na hektar

Belo grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

6 922 kilogramov grozdja na hektar

Belo grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

44,99 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

RIOJA ALTA

Avtonomna skupnost La Rioja

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Pokrajina Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklava)

RIOJA ORIENTAL

Avtonomna skupnost La Rioja

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (severno območje)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Avtonomna skupnost Navarra

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Pokrajina Álava

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vinogradi, ki v občini Lodosa ležijo na desnem bregu reke Ebro in so od 29. aprila 1991 vpisani v register vinogradov sveta, ostanejo registrirani, dokler obstajajo.

V primeru sprememb meja občin, vključenih v proizvodno območje, registrirani vinogradi ne bodo odstranjeni iz registra vinogradov.

Proizvodno območje vključuje manjše geografske enote, opredeljene kot „viñedos singulares“ (posamezni vinorodni kraji). Te enote so manjše od občine in lahko vključujejo eno samo katastrsko parcelo ali več različnih parcel. Vinska trta mora biti stara vsaj 35 let.

Priznani posamezni vinorodni kraji so razmejeni v Prilogi k odredbi APA/816/2019 z dne 28. junija 2019 (uradni list Španije št. 181 z dne 30. julija 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf) in v Prilogi k odredbi APA/780/2020 z dne 3. avgusta 2020 (uradni list Španije št. 214 z dne 8. avgusta 2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf).

7.   Glavne sorte vinske trte

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

8.   Opis povezave

VINO

Za vina iz grozdja, pridelanega v pokrajini Rioja Alta, je značilen poseben vpliv atlantskega podnebja. Ta daje vinom zmeren delež alkohola in telo z visoko kislostjo. Zato so ta vina primerna za staranje v sodu. Na tem območju je v rastnem ciklu manj ur dnevne svetlobe kot na južnejšem območju, zajetem z označbo. Poleg tega je za to območje značilna večja količina padavin, kar neposredno vpliva na kislost vina. Ti dejavniki skupaj z zaščito, ki jo zagotavlja gorovje Sierra de Cantabria, krepijo opisane lastnosti vin, bodisi vin samo s tega območja bodisi vin, pomešanih z vini z drugih območij. Vina, pridelana v regiji Rioja Alavesa, imajo zaradi skupnega vpliva atlantskega in sredozemskega podnebja nekoliko večji delež alkohola kot prej navedena vina. Poleg tega so manj kisla in bolj vsestranska, saj so primerna za takojšnje uživanje in za staranje. Zaščita, ki jo na severu zagotavlja gorovje Sierra de Cantabria, je še pomembnejša. Število ur dnevne svetlobe je podobno kot v pokrajini Rioja Alta, količina padavin pa je nekoliko manjša. Zaradi svoje vsestranskosti so idealna tudi za proizvodnjo mešanih vin. Nazadnje, na vina, pridelana na najjužnejšem območju, tj. Rioja Oriental, vpliva manjša količina padavin in predvsem sredozemsko podnebje, za katero je na splošno značilno več sonca. Ta vina imajo večji delež alkohola in močnejšo aromo ter so idealna za mešanje v proizvodnji vin, namenjenih staranju. Hkrati so lahko ta vina zaradi podnebnih pogojev primerna tudi za takojšnje uživanje.

Kar zadeva analizo tal, so na zadevnem območju trije glavni tipi tal. Na najsevernejšem delu območja, ki ga zajema označba, so tla glinasto-apnenčasta. Ta tla, ki ležijo med regijama Rioja Alavesa in Rioja Alta, so osnovni vir gojenja vinske trte. Na območjih Rioja Alta in Rioja Oriental so tudi aluvialna in z železom bogata glinasta tla, na katerih se pridelujejo vina z manj polnim telesom od prej navedenih vin.

V ekonomskem smislu predstavlja vino 20 % BDP regije. Zaradi starodavne prakse gojenja vinske trte in ključnega pomena vina v regiji je ta regija odvisna od trajnosti gojenja. Opisani naravni pogoji so zato v celoti izkoriščeni. Posebnost je zlasti staranje vin, zaradi katerega je na tem območju največja koncentracija hrastovih sodov na svetu.

KAKOVOSTNO PENEČE VINO

Čeprav je označba znana predvsem po proizvodnji mirnih vin, nekatere vinske kleti že od sredine 19. stoletja po tradicionalni metodi proizvajajo kakovostna peneča vina, zato imajo strokovno znanje in izkušnje.

Svežina in kislost sta ključna elementa v proizvodnji kakovostnih penečih vin. Glede na Winklerjev indeks se vino z označbo porekla prideluje na območju s hladnejšimi temperaturami. Zato so rastni cikli kratki, kar zagotavlja ustrezno fenolno zrelost, ne da bi se dosegle visoke ravni deleža alkohola – lastnosti, ki so idealno izhodišče za proizvodnjo teh vin.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina, ki jih zajema kvalificirana označba porekla „Rioja“, se lahko ustekleničijo le v vinskih kleteh, ki so registrirane in odobrene pri upravnem svetu. V nasprotnem primeru vino ne sme uporabljati označbe.

Ta zahteva je bila določena zaradi dejstva, da je kakovost vina, ki se nazadnje ponudi potrošniku, bolj ogrožena, če se je vino prevažalo in ustekleničilo zunaj območja proizvodnje, kot pa če so bile te dejavnosti opravljene na zadevnem območju. Namen zahteve je zaščititi dober ugled vina „Rioja“ z večjim nadzorom njegovih posebnih lastnosti in kakovosti. Zahteva ščiti kvalificirano označbo porekla, od katere imajo koristi vsi zadevni proizvajalci. Odločitev je bila potrjena s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2000.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

Izraz „RIOJA“ mora biti vidno naveden, tik pod njim pa morajo biti navedeni naslednji elementi:

oznaka „Denominación de Origen Calificada“ (kvalificirana označba porekla), žig upravnega sveta, blagovna znamka, ime ali poslovno ime registrirane vinske kleti ali trgovsko ime.

Izraza „sod“ in „les“ se ne smeta uporabljati pri trženju, oglaševanju in označevanju vin, dokler postopek zorenja ni končan.

Uporaba imena območja ali občine je dovoljena, če je bilo grozdje tam pridelano ter če je bilo vino tam proizvedeno, zorjeno (če je to primerno) in ustekleničeno. Največ 15 % grozdja, uporabljenega v vinu, je lahko pridelanega v registriranih vinogradih v občinah, ki mejijo na zadevno območje, ali občini, v kateri ima izvajalec sedež, pri čemer je treba dokazati, da bo teh 15 % grozdja na podlagi ekskluzivne pravice na voljo vsaj 10 zaporednih let.

Pri kakovostnih penečih vinih mora biti izraz „Método Tradicional“ (tradicionalna metoda) naveden tik pod izrazom, ki se nanaša na vsebnost sladkorja, pri čemer velikost pisave ne sme presegati velikosti pisave izraza „Rioja“.

Na etiketi z obveznimi podatki velikost pisave izraza „Método Tradicional“ (tradicionalna metoda) ne sme biti manjša od 0,3 cm.

Izraz „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj) mora biti naveden tik pod izrazom, ki je registriran kot blagovna znamka, pri čemer velikost, debelina in barva pisave ne smejo biti bolj opazni kot pri izrazu „Rioja“.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

Brez poseganja v zgoraj navedeno je treba izpolnjevati minimalne zahteve za označevanje, določene v skladu s členom 17(h)(4) zakona 6/2015 z dne 12. maja 2015 o zaščitenih označbah porekla in zaščitenih geografskih označbah na nadavtonomni ravni.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pliegodecondicionesdocarioja5denoviembrede2020_tcm30-552276.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---