# Úřední věstník C 86/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 86 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6412. března 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 86

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6412. března 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2021/C 86/01 | Postoj (EU) č. 2/2021 Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013 Přijatý Radou dne 1. března 2021 | 1 |
| 2021/C 86/02 | Odůvodnění Rady: Postoj č. 2/2021 Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013 | 18 |

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2021/C 86/01

Postoj (EU) č. 2/2021 Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013 Přijatý Radou dne 1. března 2021

1

2021/C 86/02

Odůvodnění Rady: Postoj č. 2/2021 Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013

18

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 12.3.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/1

---

POSTOJ (EU) č. 2/2021 RADY V PRVNÍM ČTENÍ K PŘIJETÍ NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013

Přijatý Radou dne 1. března 2021

(2021/C 86/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33, 114 a 207 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Program Clo 2020, který byl zaveden nařízením (EU) č. 1294/2013 (3), a programy jemu předcházející významně přispěly k usnadnění a posílení celní spolupráce mezi celními orgány, jakož i k budování jejich správních kapacit a kapacit v oblasti lidských zdrojů a informačních technologií. Jelikož řada činností celních orgánů má přeshraniční povahu, účinnější a efektivnější cestou rozvoje této spolupráce je poskytnout členským státům rámec, ve kterém může být navázána, zavedením celního programu na úrovni Unie, který provádí Komise. Program Clo 2020 prokázal, že je nákladově efektivní a skutečně přidává hodnotu pro další rámce pro celní spolupráci zavedené na dvoustranném nebo mnohostranném základě. Program Clo 2020 kromě toho přispěl k ochraně finančních zájmů Unie a členských států tím, že podpořil účinný výběr cel. Harmonizované celní režimy jsou navíc důležité pro dosažení rovnocenných výsledků při předcházení podvodům a nezákonným přeshraničním tokům zboží. Je tudíž vhodné, efektivní a v zájmu Unie pokračovat ve financování činností v oblasti celní spolupráce zavedením nového programu, totiž programu Clo (dále jen „program“). |
| --- | --- |

(1)

Program Clo 2020, který byl zaveden nařízením (EU) č. 1294/2013 (3), a programy jemu předcházející významně přispěly k usnadnění a posílení celní spolupráce mezi celními orgány, jakož i k budování jejich správních kapacit a kapacit v oblasti lidských zdrojů a informačních technologií. Jelikož řada činností celních orgánů má přeshraniční povahu, účinnější a efektivnější cestou rozvoje této spolupráce je poskytnout členským státům rámec, ve kterém může být navázána, zavedením celního programu na úrovni Unie, který provádí Komise. Program Clo 2020 prokázal, že je nákladově efektivní a skutečně přidává hodnotu pro další rámce pro celní spolupráci zavedené na dvoustranném nebo mnohostranném základě. Program Clo 2020 kromě toho přispěl k ochraně finančních zájmů Unie a členských států tím, že podpořil účinný výběr cel. Harmonizované celní režimy jsou navíc důležité pro dosažení rovnocenných výsledků při předcházení podvodům a nezákonným přeshraničním tokům zboží. Je tudíž vhodné, efektivní a v zájmu Unie pokračovat ve financování činností v oblasti celní spolupráce zavedením nového programu, totiž programu Clo (dále jen „program“).

| (2) | Celní unie je již 50 let jedním ze základních kamenů Unie, která náleží k největším obchodním blokům na světě. Celní unie je významným příkladem úspěšné integrace Unie a má zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu ku prospěchu podniků i občanů. Celní unie se v uvedeném období značně rozvinula a celní orgány úspěšně plní celou řadu úkolů na hranicích. Společně pracují na usnadnění zákonného a spravedlivého obchodu a snižování byrokracie, vybírají příjmy pro vnitrostátní rozpočty a rozpočet Unie a pomáhají chránit občany před teroristickými, zdravotními, environmentálními a dalšími hrozbami. Zejména díky zavedení společného rámce pro řízení rizik na úrovni Unie a kontrolám peněžních toků za účelem potírání praní peněz a financování terorismu zaujímají celní orgány důležitou úlohu v boji proti terorismu, organizované trestné činnosti a nekalé soutěži. Na základě svého širokého mandátu jsou celní orgány v zásadě hlavními orgány příslušnými pro kontrolu zboží na vnějších hranicích Unie. Silnější a ambicióznější Unie lze dosáhnout pouze tehdy, budou-li k dispozici nezbytné zdroje. V této souvislosti by se program neměl vztahovat pouze na celní spolupráci, ale měl by podporovat rovněž obecnější úlohu celních orgánů, jak je stanoveno v článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (4), tj. dohled nad mezinárodním obchodem Unie, a tím přispívat k provádění vnějších aspektů vnitřního trhu, společné obchodní politiky a ostatních společných politik Unie, jež mají dopad na obchod, jakož i k celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce.
  Právní základ tohoto nařízení by se proto měl vztahovat na celní spolupráci stanovenou v článku 33 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), vnitřní trh stanovený v článku 114 Smlouvy o fungování EU a obchodní politiku stanovenou v článku 207 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(2)

Celní unie je již 50 let jedním ze základních kamenů Unie, která náleží k největším obchodním blokům na světě. Celní unie je významným příkladem úspěšné integrace Unie a má zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu ku prospěchu podniků i občanů. Celní unie se v uvedeném období značně rozvinula a celní orgány úspěšně plní celou řadu úkolů na hranicích. Společně pracují na usnadnění zákonného a spravedlivého obchodu a snižování byrokracie, vybírají příjmy pro vnitrostátní rozpočty a rozpočet Unie a pomáhají chránit občany před teroristickými, zdravotními, environmentálními a dalšími hrozbami. Zejména díky zavedení společného rámce pro řízení rizik na úrovni Unie a kontrolám peněžních toků za účelem potírání praní peněz a financování terorismu zaujímají celní orgány důležitou úlohu v boji proti terorismu, organizované trestné činnosti a nekalé soutěži. Na základě svého širokého mandátu jsou celní orgány v zásadě hlavními orgány příslušnými pro kontrolu zboží na vnějších hranicích Unie. Silnější a ambicióznější Unie lze dosáhnout pouze tehdy, budou-li k dispozici nezbytné zdroje. V této souvislosti by se program neměl vztahovat pouze na celní spolupráci, ale měl by podporovat rovněž obecnější úlohu celních orgánů, jak je stanoveno v článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (4), tj. dohled nad mezinárodním obchodem Unie, a tím přispívat k provádění vnějších aspektů vnitřního trhu, společné obchodní politiky a ostatních společných politik Unie, jež mají dopad na obchod, jakož i k celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce.

Právní základ tohoto nařízení by se proto měl vztahovat na celní spolupráci stanovenou v článku 33 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), vnitřní trh stanovený v článku 114 Smlouvy o fungování EU a obchodní politiku stanovenou v článku 207 Smlouvy o fungování EU.

| (3) | Program by měl napomáhat členským státům a Komisi tím, že poskytne rámec pro opatření, jejichž cílem je podporovat celní unii a celní orgány, které spolupracují a konají jednotně, přispívat k ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, zajišťovat bezpečnost a ochranu Unie a jejích obyvatel, a tím přispívat k ochraně spotřebitele, chránit Unii před nekalými a nedovolenými obchodními praktikami a současně usnadňovat zákonnou obchodní činnost, jakož i usnadňovat zákonný obchod, aby podniky a občané mohli v plné míře využívat potenciálu vnitřního trhu a světového obchodu. |
| --- | --- |

(3)

Program by měl napomáhat členským státům a Komisi tím, že poskytne rámec pro opatření, jejichž cílem je podporovat celní unii a celní orgány, které spolupracují a konají jednotně, přispívat k ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, zajišťovat bezpečnost a ochranu Unie a jejích obyvatel, a tím přispívat k ochraně spotřebitele, chránit Unii před nekalými a nedovolenými obchodními praktikami a současně usnadňovat zákonnou obchodní činnost, jakož i usnadňovat zákonný obchod, aby podniky a občané mohli v plné míře využívat potenciálu vnitřního trhu a světového obchodu.

| (4) | Oblast cel je dynamická oblast politiky, která čelí novým výzvám, jako jsou globalizace, nové formy podvodů a pašování a digitalizace. Tyto výzvy zvyšují poptávku po podpoře celních orgánů a vyžadují inovativní řešení. Vyplývá z nich ještě větší potřeba posílit spolupráci mezi celními orgány. |
| --- | --- |

(4)

Oblast cel je dynamická oblast politiky, která čelí novým výzvám, jako jsou globalizace, nové formy podvodů a pašování a digitalizace. Tyto výzvy zvyšují poptávku po podpoře celních orgánů a vyžadují inovativní řešení. Vyplývá z nich ještě větší potřeba posílit spolupráci mezi celními orgány.

| (5) | Za účelem zajištění efektivnosti nákladů by měl program využívat možné synergie s dalšími opatřeními Unie v souvisejících oblastech, jako jsou program Fiscalis, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Fiscalis pro spolupráci v oblasti daní, Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly (nařízení o Nástroji pro vybavení pro celní kontroly), Program Unie pro boj proti podvodům, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Program EU pro boj proti podvodům, Nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz, Fond pro vnitřní bezpečnost, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost, Program pro jednotný trh, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program pro jednotný trh, konkurenceschopnost podniků, včetně malých a středních podniků, pro oblast rostlin, zvířat, potravin a krmiv a pro evropskou statistiku (Program pro jednotný trh), Nástroj pro oživení a odolnost, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (5), a Nástroj pro technickou podporu, zřízeným nařízením (EU) 2021/240 (6). |
| --- | --- |

(5)

Za účelem zajištění efektivnosti nákladů by měl program využívat možné synergie s dalšími opatřeními Unie v souvisejících oblastech, jako jsou program Fiscalis, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Fiscalis pro spolupráci v oblasti daní, Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly (nařízení o Nástroji pro vybavení pro celní kontroly), Program Unie pro boj proti podvodům, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Program EU pro boj proti podvodům, Nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz, Fond pro vnitřní bezpečnost, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost, Program pro jednotný trh, jenž má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program pro jednotný trh, konkurenceschopnost podniků, včetně malých a středních podniků, pro oblast rostlin, zvířat, potravin a krmiv a pro evropskou statistiku (Program pro jednotný trh), Nástroj pro oživení a odolnost, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (5), a Nástroj pro technickou podporu, zřízeným nařízením (EU) 2021/240 (6).

| (6) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu a v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu (7) a dosáhnout cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj stanovených v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté 25. září 2015, by opatření podle tohoto nařízení měla přispívat k dosažení cíle Unie, kterým je vynakládat alespoň 30 % celkového objemu výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, a ambice Unie vynaložit 7,5 % ročního rozpočtu Unie v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027 na biologickou rozmanitost, přičemž se zohlední, v jakých aspektech se klimatické cíle a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu a v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu (7) a dosáhnout cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj stanovených v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté 25. září 2015, by opatření podle tohoto nařízení měla přispívat k dosažení cíle Unie, kterým je vynakládat alespoň 30 % celkového objemu výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, a ambice Unie vynaložit 7,5 % ročního rozpočtu Unie v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027 na biologickou rozmanitost, přičemž se zohlední, v jakých aspektech se klimatické cíle a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají.

| (7) | Toto nařízení stanoví pro program finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (8). Aby mohly být jakékoli nepředvídané výdaje považovány za způsobilé pro financování, měly by přímo souviset s cíli tohoto programu. Finanční krytí programu by se mělo vztahovat na nezbytné a řádně odůvodněné výdaje na činnosti spojené s řízením programu a hodnocením jeho výkonnosti, pokud se tyto činnosti týkají obecných a specifických cílů programu. |
| --- | --- |

(7)

Toto nařízení stanoví pro program finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (8). Aby mohly být jakékoli nepředvídané výdaje považovány za způsobilé pro financování, měly by přímo souviset s cíli tohoto programu. Finanční krytí programu by se mělo vztahovat na nezbytné a řádně odůvodněné výdaje na činnosti spojené s řízením programu a hodnocením jeho výkonnosti, pokud se tyto činnosti týkají obecných a specifických cílů programu.

| (8) | S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měl být program otevřen účasti přistupujících zemí, kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a zemí evropské politiky sousedství, pokud jsou splněny určité podmínky. Mohl by být otevřen i jiným třetím zemím v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštních dohodách mezi Unií a těmito zeměmi, jež zahrnují jejich účast v jakémkoli programu Unie. |
| --- | --- |

(8)

S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měl být program otevřen účasti přistupujících zemí, kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a zemí evropské politiky sousedství, pokud jsou splněny určité podmínky. Mohl by být otevřen i jiným třetím zemím v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštních dohodách mezi Unií a těmito zeměmi, jež zahrnují jejich účast v jakémkoli programu Unie.

| (9) | Na tento program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (9) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(9)

Na tento program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (9) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (10) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(10)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (11) | Opatření, která se uskutečnila v rámci programu Clo 2020, se ukázala být přiměřená, a měla by proto být zachována. Za účelem zajištění většího zjednodušení a flexibility při provádění programu, a tím i lepšího plnění jeho cílů, by opatření měla být vymezena pouze v obecných kategoriích s uvedením seznamu ilustrativních příkladů konkrétních činností. Prostřednictvím spolupráce a budování kapacit by měl program také podpořit zavádění a pákový efekt inovací, což umožní dále zlepšovat schopnosti plnění hlavních priorit v oblasti cel. Opatření financovaná z tohoto programu by měla být ukončena nebo upravena tak, aby byla účinnější nebo relevantnější, pokud se v jakémkoli okamžiku ukáží jako nedostatečná. |
| --- | --- |

(11)

Opatření, která se uskutečnila v rámci programu Clo 2020, se ukázala být přiměřená, a měla by proto být zachována. Za účelem zajištění většího zjednodušení a flexibility při provádění programu, a tím i lepšího plnění jeho cílů, by opatření měla být vymezena pouze v obecných kategoriích s uvedením seznamu ilustrativních příkladů konkrétních činností. Prostřednictvím spolupráce a budování kapacit by měl program také podpořit zavádění a pákový efekt inovací, což umožní dále zlepšovat schopnosti plnění hlavních priorit v oblasti cel. Opatření financovaná z tohoto programu by měla být ukončena nebo upravena tak, aby byla účinnější nebo relevantnější, pokud se v jakémkoli okamžiku ukáží jako nedostatečná.

| (12) | Brzy bude přijato nařízení o Nástroji pro vybavení pro celní kontroly. Za účelem zachování soudržnosti a horizontální koordinace všech opatření v oblasti spolupráce týkajících se cel a vybavení pro celní kontroly je vhodné provést všechna tato v rámci jednoho právního aktu, totiž tohoto nařízení, jež obsahuje jediný soubor pravidel. Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly by měl proto podporovat pouze nákup, údržbu a modernizaci způsobilého vybavení pro celní kontroly, zatímco program by měl podporovat všechna ostatní související opatření, například opatření v oblasti spolupráce za účelem posouzení potřeby vybavení nebo tam, kde je to vhodné, školení týkající se zakoupeného vybavení. |
| --- | --- |

(12)

Brzy bude přijato nařízení o Nástroji pro vybavení pro celní kontroly. Za účelem zachování soudržnosti a horizontální koordinace všech opatření v oblasti spolupráce týkajících se cel a vybavení pro celní kontroly je vhodné provést všechna tato v rámci jednoho právního aktu, totiž tohoto nařízení, jež obsahuje jediný soubor pravidel. Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly by měl proto podporovat pouze nákup, údržbu a modernizaci způsobilého vybavení pro celní kontroly, zatímco program by měl podporovat všechna ostatní související opatření, například opatření v oblasti spolupráce za účelem posouzení potřeby vybavení nebo tam, kde je to vhodné, školení týkající se zakoupeného vybavení.

| (13) | Výměna celních a jiných souvisejících informací má klíčový význam pro řádné fungování celnictví a přesahuje rámec výměny informací uvnitř celní unie. Unie by mohla mít zájem na přizpůsobení nebo rozšíření evropských elektronických systémů tak, aby je mohly využít třetí země, které se programu neúčastní, a mezinárodní organizace. Odpovídající přizpůsobení nebo rozšíření evropských elektronických systémů, je-li takovým zájmem náležitě odůvodněno, by proto mělo být způsobilé pro financování v rámci programu. |
| --- | --- |

(13)

Výměna celních a jiných souvisejících informací má klíčový význam pro řádné fungování celnictví a přesahuje rámec výměny informací uvnitř celní unie. Unie by mohla mít zájem na přizpůsobení nebo rozšíření evropských elektronických systémů tak, aby je mohly využít třetí země, které se programu neúčastní, a mezinárodní organizace. Odpovídající přizpůsobení nebo rozšíření evropských elektronických systémů, je-li takovým zájmem náležitě odůvodněno, by proto mělo být způsobilé pro financování v rámci programu.

| (14) | Vzhledem k významu globalizace by měl program i nadále poskytovat možnost zapojení externích odborníků ve smyslu článku 238 finančního nařízení. Těmito externími odborníky by měli být hlavně zástupci orgánů státní správy, a to i orgánů státní správy třetích zemí, jež se programu neúčastní, jakož i akademičtí pracovníci a zástupci mezinárodních organizací, hospodářských subjektů nebo občanské společnosti. Výběr externích odborníků do odborných skupin by se měl zakládat na rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2016, kterým se zavádí horizontální pravidla pro ustavování a činnost odborných skupin Komise. Externí odborníky, kteří se v rámci programu účastní za svou osobu ad hoc akcí, jako jsou jednorázová zasedání a konference, by měla vybírat Komise, mimo jiné z řad odborníků navržených zúčastněnými zeměmi. Je třeba zajistit, aby všichni externí odborníci, kteří jsou jmenováni za svou osobu a povinni jednat nezávisle a ve veřejném zájmu, byli nestranní, aby nehrozil žádný střet zájmů s jejich profesními povinnostmi. Informace o výběru všech externích odborníků a jejich účasti by měly být veřejně dostupné. Při výběru externích odborníků by měl být zohledněn cíl zajistit vyvážené zastoupení zúčastněných stran a zásada genderové rovnosti. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k významu globalizace by měl program i nadále poskytovat možnost zapojení externích odborníků ve smyslu článku 238 finančního nařízení. Těmito externími odborníky by měli být hlavně zástupci orgánů státní správy, a to i orgánů státní správy třetích zemí, jež se programu neúčastní, jakož i akademičtí pracovníci a zástupci mezinárodních organizací, hospodářských subjektů nebo občanské společnosti. Výběr externích odborníků do odborných skupin by se měl zakládat na rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2016, kterým se zavádí horizontální pravidla pro ustavování a činnost odborných skupin Komise. Externí odborníky, kteří se v rámci programu účastní za svou osobu ad hoc akcí, jako jsou jednorázová zasedání a konference, by měla vybírat Komise, mimo jiné z řad odborníků navržených zúčastněnými zeměmi. Je třeba zajistit, aby všichni externí odborníci, kteří jsou jmenováni za svou osobu a povinni jednat nezávisle a ve veřejném zájmu, byli nestranní, aby nehrozil žádný střet zájmů s jejich profesními povinnostmi. Informace o výběru všech externích odborníků a jejich účasti by měly být veřejně dostupné. Při výběru externích odborníků by měl být zohledněn cíl zajistit vyvážené zastoupení zúčastněných stran a zásada genderové rovnosti.

| (15) | V souladu se závazkem Komise zajistit soudržnosti a zjednodušení programů financování, stanoveným v jejím sdělení ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“, by zdroje měly být sdíleny s jinými nástroji financování z prostředků Unie, pokud navrhovaná opatření v rámci programu sledují cíle, které jsou společné pro různé nástroje financování, za podmínky, že to nepovede ke dvojímu financování. Opatření prováděná v rámci programu by měla zajistit soudržnost při použití zdrojů Unie podporujících celní unii a celní orgány. |
| --- | --- |

(15)

V souladu se závazkem Komise zajistit soudržnosti a zjednodušení programů financování, stanoveným v jejím sdělení ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“, by zdroje měly být sdíleny s jinými nástroji financování z prostředků Unie, pokud navrhovaná opatření v rámci programu sledují cíle, které jsou společné pro různé nástroje financování, za podmínky, že to nepovede ke dvojímu financování. Opatření prováděná v rámci programu by měla zajistit soudržnost při použití zdrojů Unie podporujících celní unii a celní orgány.

| (16) | Očekává se, že největší část rozpočtu v rámci programu bude použita na opatření zaměřená na budování kapacit v oblasti informačních technologií. Z nich by měla být dána největší přednost opatřením souvisejícím s elektronickými systémy, které jsou nezbytné pro provádění celní unie a pro celní orgány plnění jejich úkolů. V tomto nařízení by měly být vymezeny společné složky a vnitrostátní složky evropských elektronických systémů. Společné složky a vnitrostátní složky lze vzájemně kombinovat. Kromě toho by měla být jasně vymezena oblast působnosti opatření a odpovědnost Komise a členských států. |
| --- | --- |

(16)

Očekává se, že největší část rozpočtu v rámci programu bude použita na opatření zaměřená na budování kapacit v oblasti informačních technologií. Z nich by měla být dána největší přednost opatřením souvisejícím s elektronickými systémy, které jsou nezbytné pro provádění celní unie a pro celní orgány plnění jejich úkolů. V tomto nařízení by měly být vymezeny společné složky a vnitrostátní složky evropských elektronických systémů. Společné složky a vnitrostátní složky lze vzájemně kombinovat. Kromě toho by měla být jasně vymezena oblast působnosti opatření a odpovědnost Komise a členských států.

| (17) | Toto nařízení by mělo být prováděno prostřednictvím pracovních programů. Vzhledem ke střednědobé až dlouhodobé povaze sledovaných cílů a na základě dosavadních zkušeností by mělo být umožněno, aby pracovní programy zahrnovaly několik let. Přechod z ročních na víceleté pracovní programy sníží administrativní zátěž pro Komisi i členské státy. Víceleté pracovní programy by měly trvat nejvýše tři roky. |
| --- | --- |

(17)

Toto nařízení by mělo být prováděno prostřednictvím pracovních programů. Vzhledem ke střednědobé až dlouhodobé povaze sledovaných cílů a na základě dosavadních zkušeností by mělo být umožněno, aby pracovní programy zahrnovaly několik let. Přechod z ročních na víceleté pracovní programy sníží administrativní zátěž pro Komisi i členské státy. Víceleté pracovní programy by měly trvat nejvýše tři roky.

| (18) | Opatření prováděná v rámci tohoto programu by měla zohledňovat zjištění a doporučení Evropského účetního dvora v oblasti cel, zejména zvláštní zprávu č. 19/2017 ze dne 5. prosince 2017 nazvanou „Dovozní postupy: nedostatky v právním rámci a neúčinné provádění mají dopad na finanční zájmy EU“ a zvláštní zprávu č. 26/2018 ze dne 10. října 2018 nazvanou „Řada zpoždění s realizací celních informačních systémů: kde se stala chyba?“. |
| --- | --- |

(18)

Opatření prováděná v rámci tohoto programu by měla zohledňovat zjištění a doporučení Evropského účetního dvora v oblasti cel, zejména zvláštní zprávu č. 19/2017 ze dne 5. prosince 2017 nazvanou „Dovozní postupy: nedostatky v právním rámci a neúčinné provádění mají dopad na finanční zájmy EU“ a zvláštní zprávu č. 26/2018 ze dne 10. října 2018 nazvanou „Řada zpoždění s realizací celních informačních systémů: kde se stala chyba?“.

| (19) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(19)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10).

| (20) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních (11) předpisů by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro srovnatelné a úplné hodnocení toho, jaké má tento program účinky v praxi. Průběžné hodnocení a závěrečné hodnocení, které by měly být uskutečněny nejpozději čtyři roky po zahájení a ukončení provádění programu, by měly přispět k účinnému rozhodovacímu procesu v souvislosti se spoluprací v oblasti cel v rámci příštího víceletého finančního rámce. Je proto mimořádně důležité, aby průběžné i závěrečné hodnocení obsahovaly uspokojivé a dostatečné informace a aby tato hodnocení byla předložena včas. Vedle průběžného a závěrečného hodnocení programu by v rámci systému vykazování výkonnosti měly být vydávány také výroční zprávy o pokroku monitorující provádění programu. Tyto zprávy by měly obsahovat shrnutí získaných poznatků a případně i překážek a nedostatků, které byly zjištěny v souvislosti s činnostmi prováděnými v rámci programu v daném roce. Tyto výroční zprávy o pokroku by měly být sděleny Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(20)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních (11) předpisů by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro srovnatelné a úplné hodnocení toho, jaké má tento program účinky v praxi. Průběžné hodnocení a závěrečné hodnocení, které by měly být uskutečněny nejpozději čtyři roky po zahájení a ukončení provádění programu, by měly přispět k účinnému rozhodovacímu procesu v souvislosti se spoluprací v oblasti cel v rámci příštího víceletého finančního rámce. Je proto mimořádně důležité, aby průběžné i závěrečné hodnocení obsahovaly uspokojivé a dostatečné informace a aby tato hodnocení byla předložena včas. Vedle průběžného a závěrečného hodnocení programu by v rámci systému vykazování výkonnosti měly být vydávány také výroční zprávy o pokroku monitorující provádění programu. Tyto zprávy by měly obsahovat shrnutí získaných poznatků a případně i překážek a nedostatků, které byly zjištěny v souvislosti s činnostmi prováděnými v rámci programu v daném roce. Tyto výroční zprávy o pokroku by měly být sděleny Evropskému parlamentu a Radě.

| (21) | S cílem přiměřeně reagovat na změny priorit politiky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu ukazatelů pro měření plnění specifických cílů programu a o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(21)

S cílem přiměřeně reagovat na změny priorit politiky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu ukazatelů pro měření plnění specifických cílů programu a o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (22) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (13), (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) a (EU) 2017/1939 (15) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (16).
  V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (13), (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) a (EU) 2017/1939 (15) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (16).

V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (23) | Třetí země se mohou programu účastnit na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(23)

Třetí země se mohou programu účastnit na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (24) | Způsobilé náklady by měly být určovány v závislosti na povaze způsobilých opatření a zahrnovat mimo jiné náklady na cestu a pobyt osob účastnících se zasedání a podobných akcí nebo náklady spojené s organizací akcí. Financování v rámci tohoto programu by se mělo řídit zásadami uvedenými ve finančním nařízení, jako jsou rovné zacházení, proporcionalita a transparentnost, a mělo by zajistit optimální využití finančních zdrojů při plnění jeho cílů. |
| --- | --- |

(24)

Způsobilé náklady by měly být určovány v závislosti na povaze způsobilých opatření a zahrnovat mimo jiné náklady na cestu a pobyt osob účastnících se zasedání a podobných akcí nebo náklady spojené s organizací akcí. Financování v rámci tohoto programu by se mělo řídit zásadami uvedenými ve finančním nařízení, jako jsou rovné zacházení, proporcionalita a transparentnost, a mělo by zajistit optimální využití finančních zdrojů při plnění jeho cílů.

| (25) | Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V souvislosti s druhy financování a způsoby provádění by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V souvislosti s druhy financování a způsoby provádění by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (26) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Unie pro spolupráci v celní oblasti, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Unie pro spolupráci v celní oblasti, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (27) | S cílem zajistit nepřetržité poskytování podpory v relevantních oblastech politiky a umožnití začít provádění již od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2017 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(27)

S cílem zajistit nepřetržité poskytování podpory v relevantních oblastech politiky a umožnití začít provádění již od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2017 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (28) | Toto nařízení nahrazuje nařízení (EU) č. 1294/2013, které by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(28)

Toto nařízení nahrazuje nařízení (EU) č. 1294/2013, které by proto mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027. Doba trvání programu se sladí s dobou trvání víceletého finančního rámce.

Tímto nařízením se stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „celními orgány“ celní orgány vymezené v čl. 5 bodě 1 nařízení (EU) č. 952/2013; |
| --- | --- |

1)

„celními orgány“ celní orgány vymezené v čl. 5 bodě 1 nařízení (EU) č. 952/2013;

| 2) | „evropskými elektronickými systémy“ elektronické systémy nezbytné pro celní unii a pro plnění úkolů celních orgánů, zejména elektronické systémy uvedené v čl. 16 odst. 1 a článcích 278 a 280 nařízení (EU) č. 952/2013, v článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 (17) a v jiných ustanoveních práva Unie upravujících elektronické systémy pro celní účely, včetně mezinárodních dohod, jako je Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR) (18); |
| --- | --- |

2)

„evropskými elektronickými systémy“ elektronické systémy nezbytné pro celní unii a pro plnění úkolů celních orgánů, zejména elektronické systémy uvedené v čl. 16 odst. 1 a článcích 278 a 280 nařízení (EU) č. 952/2013, v článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 (17) a v jiných ustanoveních práva Unie upravujících elektronické systémy pro celní účely, včetně mezinárodních dohod, jako je Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR) (18);

| 3) | „společnou složkou“ složka evropských elektronických systémů vyvinutá na úrovni Unie, která je k dispozici všem členským státům nebo kterou Komise z důvodů efektivnosti, bezpečnosti a racionalizace určila jako společnou; |
| --- | --- |

3)

„společnou složkou“ složka evropských elektronických systémů vyvinutá na úrovni Unie, která je k dispozici všem členským státům nebo kterou Komise z důvodů efektivnosti, bezpečnosti a racionalizace určila jako společnou;

| 4) | „vnitrostátní složkou“ složka evropských elektronických systémů vyvinutá na vnitrostátní úrovni, která je k dispozici v členském státě, který ji vytvořil nebo přispěl k jejímu společnému vytvoření; |
| --- | --- |

4)

„vnitrostátní složkou“ složka evropských elektronických systémů vyvinutá na vnitrostátní úrovni, která je k dispozici v členském státě, který ji vytvořil nebo přispěl k jejímu společnému vytvoření;

| 5) | „třetí zemí“ země, která není členským státem Unie. |
| --- | --- |

5)

„třetí zemí“ země, která není členským státem Unie.

Článek 3

Cíle programu

1.   Obecným cílem programu je podporovat celní unii a celní orgány, které spolupracují a konají jednotně, při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, zajišťování bezpečnosti a ochrany v Unii a ochraně Unie před nekalým a nezákonným obchodem při současné podpoře dovolené obchodní činnosti.

2.   Specifickými cíli programu je podpořit:

| a) | přípravu a jednotné provádění celních předpisů a politiky; |
| --- | --- |

a)

přípravu a jednotné provádění celních předpisů a politiky;

| b) | celní spolupráci; |
| --- | --- |

b)

celní spolupráci;

| c) | budování správních kapacit a kapacit v oblasti informačních technologií, včetně odborné způsobilosti a odborné přípravy, jakož i vývoje a provozu evropských elektronických systémů; |
| --- | --- |

c)

budování správních kapacit a kapacit v oblasti informačních technologií, včetně odborné způsobilosti a odborné přípravy, jakož i vývoje a provozu evropských elektronických systémů;

| d) | inovace v oblasti celní politiky. |
| --- | --- |

d)

inovace v oblasti celní politiky.

Článek 4

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí 950 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   Částka uvedená v odstavci 1 může rovněž pokrývat výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti spojené s řízením programu a hodnocením pokroku při plnění jeho cílů. Rovněž může pokrývat výdaje spojené se studiem, schůzkami odborníků a informačními a komunikačními akcemi souvisejí s cíli programu, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a na jinou technickou a administrativní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením programu.

Článek 5

Účast třetích zemí na programu

Program je otevřen účasti těchto třetích zemí:

| a) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

a)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| b) | zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země v některém programu Unie, pokud tato dohoda:






  i) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni; |
| --- | --- | --- |

c)

dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země v některém programu Unie, pokud tato dohoda:

i)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni;

| ii) | stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady; |
| --- | --- |

ii)

stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady;

| iii) | nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie; |
| --- | --- |

iii)

nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie;

| iv) | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- |

iv)

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

Příspěvky uvedené v prvním pododstavci písm. c) bodě ii) představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

Článek 6

Provádění a formy financování z prostředků Unie

1.   Program se provádí v přímém řízení v souladu s finančním nařízením.

2.   Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen, veřejných zakázek a úhrady výdajů za cestu a pobyt vzniklých externím odborníkům.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Způsobilost

Způsobilost

Článek 7

Způsobilá opatření

1.   Pro financování jsou způsobilá pouze opatření určená k provádění cílů stanovených v článku 3.

2.   Pro financování v rámci programu jsou způsobilá opatření doplňující či podporující opatření určená k provádění cílů stanovených v nařízení o Nástroji pro vybavení pro celní kontroly.

3.   Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 zahrnují:

| a) | zasedání a podobné akce ad hoc; |
| --- | --- |

a)

zasedání a podobné akce ad hoc;

| b) | strukturovanou spolupráci v rámci jednotlivých projektů, například společný vývoj informačních technologií skupinou členských států; |
| --- | --- |

b)

strukturovanou spolupráci v rámci jednotlivých projektů, například společný vývoj informačních technologií skupinou členských států;

| c) | opatření zaměřená na budování kapacit v oblasti informačních technologií, zejména na vývoj a provoz evropských elektronických systémů; |
| --- | --- |

c)

opatření zaměřená na budování kapacit v oblasti informačních technologií, zejména na vývoj a provoz evropských elektronických systémů;

| d) | opatření zaměřená na budování odborné způsobilosti a jiných kapacit, včetně odborné přípravy a výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

d)

opatření zaměřená na budování odborné způsobilosti a jiných kapacit, včetně odborné přípravy a výměny osvědčených postupů;

| e) | podpůrná a jiná opatření včetně:






  i) | studií; |
| --- | --- | --- |

e)

podpůrná a jiná opatření včetně:

i)

studií;

| ii) | inovačních činností, zejména ověřování koncepcí, pilotních projektů, iniciativ týkajících se vývoje prototypů, inteligentního vytěžování dat a spolupráce mezi systémy; |
| --- | --- |

ii)

inovačních činností, zejména ověřování koncepcí, pilotních projektů, iniciativ týkajících se vývoje prototypů, inteligentního vytěžování dat a spolupráce mezi systémy;

| iii) | společně vytvořených komunikačních opatření; |
| --- | --- |

iii)

společně vytvořených komunikačních opatření;

| iv) | jakýchkoli jiných opatření stanovených v pracovních programech podle článku 12, která jsou nezbytná pro dosažení cílů stanovených v článku 3 nebo na jejich podporu. |
| --- | --- |

iv)

jakýchkoli jiných opatření stanovených v pracovních programech podle článku 12, která jsou nezbytná pro dosažení cílů stanovených v článku 3 nebo na jejich podporu.

Demonstrativní seznam možných forem opatření podle prvního pododstavce písm. a), b) a d) je obsažen v příloze I.

4.   Opatření sestávající spočívající ve vývoji, zavádění, údržbě a provozu přizpůsobení nebo rozšíření společných složek evropských elektronických systémů za účelem umožnění spolupráce s třetími zeměmi, které se programu neúčastní, nebo s mezinárodními organizacemi jsou způsobilá pro financování, pokud na nich má Unie zájem. Komise zavede nezbytná správní ujednání, jež mohou stanovit požadavek, aby dotčené třetí strany na tato opatření přispěly.

5.   Pokud se opatření zaměřené na budování kapacit v oblasti informačních technologií podle odst. 3 prvního pododstavce písm. c) tohoto článku týká vývoje a provozu evropského elektronického systému, jsou pro financování v rámci programu způsobilé pouze náklady související s odpovědností svěřenou Komisi podle čl. 11 odst. 2. Členské státy nesou náklady související s odpovědností, jež jim byla svěřena podle čl. 11 odst. 3.

Článek 8

Externí odborníci

1.   Pokud je to přínosné pro realizaci některého opatření určeného k provádění cílů stanovených v článku 3, mohou se těchto opatření účastnit jako externí odborníci zástupci orgánů státní správy, a to i z třetích zemí, které se programu neúčastní, akademičtí pracovníci a zástupci mezinárodních a jiných relevantních organizací, zástupci hospodářských subjektů a organizací zastupujících hospodářské subjekty a zástupci občanské společnosti.

2.   Náklady vzniklé externím odborníkům uvedeným v odstavci 1 tohoto článku jsou způsobilé pro úhradu v rámci programu v souladu s článkem 238 finančního nařízení.

3.   Externí odborníky do odborných skupin vybírá Komise, mimo jiné z řad odborníků navržených členskými státy.

Externí odborníky, kteří se účastní za svou osobu příležitostných akcí podle programu, jako jsou jednorázová zasedání a konference, vybírá Komise, mimo jiné z řad odborníků navržených zúčastněnými zeměmi.

Externí odborníci jsou vybíráni na základě svých dovedností, zkušeností a znalostí, jež jsou relevantní pro dané opatření, a podle potřeb. Komise mimo jiné posoudí nestrannost externích odborníků, kteří jsou jmenováni za svou osobu a povinni jednat nezávisle a ve veřejném zájmu, a to, zda neexistuje střet zájmů s jejich profesními povinnostmi.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Granty

Granty

Článek 9

Udělování grantů, doplňkovost a kombinované financování

1.   Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

2.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek podle programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie za podmínky, aby příspěvky nepokrývaly tytéž náklady. Na takový příspěvek se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na opatření. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

3.   V souladu s čl. 195 prvním pododstavcem písm. f) finančního nařízení se granty udělují bez výzvy k podávání návrhů, pokud jsou způsobilými subjekty celní orgány zúčastněných zemí, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 5 tohoto nařízení.

4.   Práce hodnotící komise uvedené v článku 150 finančního nařízení vychází z obecných zásad pro granty stanovených v článku 188 finančního nařízení, a zejména ze zásad rovného zacházení a transparentnosti stanovených v čl. 188 písm. a) a b) finančního nařízení, jakož i ze zásady nediskriminace.

5.   Hodnotící komise vyhodnotí návrhy na základě kritérií pro udělení grantu, přičemž v příslušných případech přihlédne k relevantnosti navrhovaných opatření pro sledované cíle, kvalitě navrhovaných opatření, jejich dopadu, včetně hospodářského, sociálního a environmentálního, a jejich rozpočtu a nákladové efektivnosti.

Článek 10

Míra spolufinancování

1.   Odchylně od článku 190 finančního nařízení lze z programu financovat až 100 % celkových způsobilých nákladů na opatření.

2.   Použitelná míra spolufinancování v případech, kdy opatření vyžadují udělení grantů, se stanoví ve víceletých pracovních programech podle článku 12.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

Zvláštní ustanovení o opatřeních zaměřených na budování kapacit v oblasti informačních technologií

Zvláštní ustanovení o opatřeních zaměřených na budování kapacit v oblasti informačních technologií

Článek 11

Odpovědnost

1.   Komise a členské státy společně a v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie uvedenými v definici v čl. 2 bodě 2 zajišťují vývoj a provoz evropských elektronických systémů, včetně jejich návrhu, specifikace, ověření shody, zavádění, údržby, vývoje, modernizace, bezpečnosti, zajišťování kvality a kontroly kvality.

2.   Komise zajišťuje zejména:

| a) | vývoj a provoz společných složek; |
| --- | --- |

a)

vývoj a provoz společných složek;

| b) | celkovou koordinaci vývoje a provozu evropských elektronických systémů s cílem dosáhnout jejich operability, kybernetické odolnosti, vzájemné propojenosti, soustavného zlepšování a synchronizovaného provádění a v rámci této celkové koordinace usnadňuje efektivní a rychlou komunikaci s členskými státy a mezi nimi v záležitostech souvisejících s těmito systémy; |
| --- | --- |

b)

celkovou koordinaci vývoje a provozu evropských elektronických systémů s cílem dosáhnout jejich operability, kybernetické odolnosti, vzájemné propojenosti, soustavného zlepšování a synchronizovaného provádění a v rámci této celkové koordinace usnadňuje efektivní a rychlou komunikaci s členskými státy a mezi nimi v záležitostech souvisejících s těmito systémy;

| c) | koordinaci evropských elektronických systémů na úrovni Unie s ohledem na jejich podporu a provádění na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

c)

koordinaci evropských elektronických systémů na úrovni Unie s ohledem na jejich podporu a provádění na vnitrostátní úrovni;

| d) | koordinaci vývoje a provozu evropských elektronických systémů, pokud jde o jejich interakce se třetími stranami, vyjma opatření určených na plnění vnitrostátních požadavků; |
| --- | --- |

d)

koordinaci vývoje a provozu evropských elektronických systémů, pokud jde o jejich interakce se třetími stranami, vyjma opatření určených na plnění vnitrostátních požadavků;

| e) | koordinaci evropských elektronických systémů s jinými relevantními opatřeními souvisejícími s elektronickou veřejnou správou na úrovni Unie; |
| --- | --- |

e)

koordinaci evropských elektronických systémů s jinými relevantními opatřeními souvisejícími s elektronickou veřejnou správou na úrovni Unie;

| f) | včasnou a transparentní komunikaci se zúčastněnými stranami, jichž se týká provádění evropských elektronických systémů na úrovni Unie a členských států, zejména v souvislosti se zpožděními při provádění společné a vnitrostátních složek. |
| --- | --- |

f)

včasnou a transparentní komunikaci se zúčastněnými stranami, jichž se týká provádění evropských elektronických systémů na úrovni Unie a členských států, zejména v souvislosti se zpožděními při provádění společné a vnitrostátních složek.

3.   Členské státy zajišťují zejména:

| a) | vývoj a provoz vnitrostátních složek; |
| --- | --- |

a)

vývoj a provoz vnitrostátních složek;

| b) | koordinaci vývoje a provozu vnitrostátních složek na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

b)

koordinaci vývoje a provozu vnitrostátních složek na vnitrostátní úrovni;

| c) | koordinaci evropských elektronických systémů s jinými relevantními opatřeními souvisejícími s elektronickou veřejnou správou na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

c)

koordinaci evropských elektronických systémů s jinými relevantními opatřeními souvisejícími s elektronickou veřejnou správou na vnitrostátní úrovni;

| d) | pravidelné podávání informací Komisi o přijatých opatřeních, jež mají jejich celním orgánům nebo hospodářským subjektům umožnit plné a účinné využití evropských elektronických systémů; |
| --- | --- |

d)

pravidelné podávání informací Komisi o přijatých opatřeních, jež mají jejich celním orgánům nebo hospodářským subjektům umožnit plné a účinné využití evropských elektronických systémů;

| e) | provádění evropských elektronických systémů na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

e)

provádění evropských elektronických systémů na vnitrostátní úrovni.

4.   Komise pro informaci zveřejňuje a pravidelně aktualizuje orientační seznam evropských elektronických systémů financovaných v rámci programu.

KAPITOLA V

KAPITOLA V

Tvorba programů, monitorování, hodnocení a kontrola

Tvorba programů, monitorování, hodnocení a kontrola

Článek 12

Pracovní program

1.   Program se provádí prostřednictvím víceletých pracovních programů uvedených v čl. 110 odst. 2 finančního nařízení.

2.   Za účelem zajištění provádění programu, a aniž je dotčeno finanční nařízení, přijme Komise prováděcí akty, jimiž stanoví víceleté pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2.

3.   Víceleté pracovní programy jsou zaměřeny na dosažení cílů stanovených v článku 3 prostřednictvím opatření v souladu s článkem 7. Ve vhodných případech stanoví celkovou částku finančního plánu pro všechna opatření a stanoví:

| a) | pro každé opatření:






  i) | sledované cíle a očekávané výsledky v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3; |
| --- | --- | --- |

a)

pro každé opatření:

i)

sledované cíle a očekávané výsledky v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3;

| ii) | popis opatření, která mají být financována; |
| --- | --- |

ii)

popis opatření, která mají být financována;

| iii) | kde je to vhodné, údaj o částce přidělené na každé opatření a |
| --- | --- |

iii)

kde je to vhodné, údaj o částce přidělené na každé opatření a

| iv) | způsob provádění a orientační harmonogram provádění; |
| --- | --- |

iv)

způsob provádění a orientační harmonogram provádění;

| b) | pro granty maximální míru spolufinancování uvedenou v čl. 10 odst. 2 a tam, kde je to vhodné, základní použitelná kritéria pro udělení grantu. |
| --- | --- |

b)

pro granty maximální míru spolufinancování uvedenou v čl. 10 odst. 2 a tam, kde je to vhodné, základní použitelná kritéria pro udělení grantu.

Článek 13

Monitorování a podávání zpráv

1.   Seznam ukazatelů pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů tohoto programu stanovených v článku 3 je obsažen v příloze II.

2.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha II co do ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

Článek 14

Hodnocení

1.   Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Průběžné hodnocení programu Komise provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději čtyři roky po začátku provádění programu. Ve svém průběžném hodnocení Komise posuzuje výkonnost programu, včetně aspektů jako účinnost, efektivnost, soudržnost, relevance, synergie v rámci programu a přidaná hodnota Unie.

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději čtyři roky po skončení období uvedeného v článku 1, provede Komise závěrečné hodnocení programu.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami a získanými poznatky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 15

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

KAPITOLA VI

KAPITOLA VI

Výkon přenesené pravomoci a postup projednávání ve výboru

Výkon přenesené pravomoci a postup projednávání ve výboru

Článek 16

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 13 odst. 2 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před tímto dnem. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 13 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 13 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 17

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor s názvem „Výbor pro program Clo“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

KAPITOLA VII

KAPITOLA VII

Přechodná a závěrečná ustanovení

Přechodná a závěrečná ustanovení

Článek 18

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se programu, opatření uskutečněných v rámci programu a dosažených výsledků.

3.   Finanční zdroje přidělené na program rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 3.

Článek 19

Zrušení

Nařízení (EU) č. 1294/2013 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 20

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna opatření zahájených podle nařízení (EU) č. 1294/2013, které se použije na tato opatření až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí tohoto programu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1294/2013.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 2, aby bylo možno řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2027.

Článek 21

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parliament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 45.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. dubna 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku), postoj Rady v prvním čtení ze dne 1. března 2021. Postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1294/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 209).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 ze dne 10. února 2021, kterým se zavádí Nástroj pro technickou kontrolu (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

12

(13)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

13

(14)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

14

(15)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 ze dne 17. dubna 2019 o vstupu a dovozu kulturních statků (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 1).

17

(18)  Úř. věst. L 165, 26.6.2009, s. 3.

18

---

PŘÍLOHA I

DEMONSTRATIVNÍ SEZNAM MOŽNÝCH FOREM OPATŘENÍ UVEDENÝCH V ČL. 7 ODST. 3 PRVNÍM PODODSTAVCI PÍSM. A), B) A D)

Opatření uvedená v čl. 7 odst. 3 prvním pododstavci písm. a), b) a d) mohou mít mimo jiné tyto formy:

1)   Zasedání a podobné akce ad hoc:

| — | semináře a pracovní setkání, obvykle s účastníky ze všech zúčastněných zemí, s přednáškami a intenzivními diskuzemi a činnostmi na určité téma se zapojením účastníků, |
| --- | --- |

—

semináře a pracovní setkání, obvykle s účastníky ze všech zúčastněných zemí, s přednáškami a intenzivními diskuzemi a činnostmi na určité téma se zapojením účastníků,

| — | pracovní návštěvy, které jsou organizovány s cílem umožnit úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních záležitostech. |
| --- | --- |

—

pracovní návštěvy, které jsou organizovány s cílem umožnit úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních záležitostech.

2)   Strukturovaná spolupráce v rámci jednotlivých projektů:

| — | projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zúčastněných zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně definovaným výsledkem, včetně koordinace či srovnávání, |
| --- | --- |

—

projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zúčastněných zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně definovaným výsledkem, včetně koordinace či srovnávání,

| — | skupiny odborníků, zejména strukturované formy spolupráce dočasné či trvalé povahy, jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti, případně podporou on-line služeb spolupráce, správní pomoci i infrastruktury a vybavení, |
| --- | --- |

—

skupiny odborníků, zejména strukturované formy spolupráce dočasné či trvalé povahy, jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti, případně podporou on-line služeb spolupráce, správní pomoci i infrastruktury a vybavení,

| — | monitorování prováděné společnými skupinami úředníků Komise a úředníků způsobilých orgánů, jehož úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na úpravu pravidel a pracovních metod Unie. |
| --- | --- |

—

monitorování prováděné společnými skupinami úředníků Komise a úředníků způsobilých orgánů, jehož úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na úpravu pravidel a pracovních metod Unie.

3)   Opatření zaměřená na budování odborné způsobilosti a kapacit:

| — | společná odborná příprava nebo rozvoj elektronického vzdělávání za účelem podpory nabývání potřebných odborných dovedností a znalostí týkajících se cel, |
| --- | --- |

—

společná odborná příprava nebo rozvoj elektronického vzdělávání za účelem podpory nabývání potřebných odborných dovedností a znalostí týkajících se cel,

| — | technická podpora zaměřená na zlepšení správních postupů, posílení správní kapacity a zlepšení fungování a činnosti celních orgánů prostřednictvím vývoje a sdílení osvědčených postupů. |
| --- | --- |

—

technická podpora zaměřená na zlepšení správních postupů, posílení správní kapacity a zlepšení fungování a činnosti celních orgánů prostřednictvím vývoje a sdílení osvědčených postupů.

---

PŘÍLOHA II

UKAZATELE UVEDENÉ V ČL. 13 ODST. 1

Pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů tohoto programu stanovených v článku 3 se použijí tyto ukazatele:

A.   Budování kapacit (správních kapacit a kapacit v oblasti lidských zdrojů a informačních technologií)

| 1. | Index uplatňování a provádění práva a politik Unie (počet opatření v rámci programu organizovaných v souvislosti s uplatňováním a prováděním práva a politik Unie týkajících se cel a počet doporučení vydaných v návaznosti na tato opatření) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Index odborné přípravy (počet používaných modulů odborné přípravy, počet vyškolených úředníků a hodnocení kvality účastníky) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dostupnost evropských elektronických systémů (vyjádřeno jako procentní časový podíl) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dostupnost společné komunikační sítě (vyjádřeno jako procentní časový podíl) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Používání klíčových evropských elektronických systémů zaměřených na zvyšování vzájemné propojenosti a přechod na bezpapírovou celní unii (počet vyměněných zpráv a provedených konzultací) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Míra dokončení celního kodexu Unie (procento dosažených milníků při zavádění elektronických systémů celního kodexu Unie) |
| --- | --- |

6.

B.   Sdílení znalostí a vytváření kontaktních sítí:

| 1. | Index spolehlivosti spolupráce (stupeň vytvořených kontaktních sítí, počet osobních setkání a počet on-line skupin pro spolupráci) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Index osvědčených postupů a pokynů (počet opatření v rámci programu organizovaných v souvislosti s uplatňováním a prováděním osvědčených postupů a pokynů týkajících se cel a procento účastníků, kteří využili pokyny o pracovních postupech vytvořené s podporou programu) |
| --- | --- |

2.

---

| 12.3.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/18

---

Odůvodnění Rady: Postoj č. 2/2021 Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013

(2021/C 86/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 12. června 2018 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Clo“ pro spolupráci v oblasti cel (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dne 17. října 2018 vydal Evropský hospodářský a sociální výbor své stanovisko (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dne 16. dubna 2019 přijal Evropský parlament legislativní usnesení o návrhu (3), a završil tak své první čtení. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Výbor stálých zástupců udělil předsednictví částečný mandát (4) k zahájení neformálních jednání s Parlamentem, přičemž některá ustanovení zůstala uvedena v závorkách vzhledem k jejich spojitosti s celkovými jednáními o víceletém finančním rámci a k jejich horizontální povaze. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Částečný mandát pro jednání byl aktualizován tak, aby zohledňoval závěry Evropské rady o VFR na období 2021-2027 a soubor opatření na podporu oživení přijatý dne 21. července 2020 (5), což vedlo k úplnému mandátu pro jednání, který Výbor stálých zástupců potvrdil dne 4. listopadu 2020 (6). |
| --- | --- |

5.

| 6. | V návaznosti na interinstitucionální jednání s Evropským parlamentem v letech 2019 a 2020 dosáhli spolunormotvůrci na zasedání politického trialogu dne 15. prosince 2020 předběžné dohody o nařízení o programu „Clo“. Dne 18. prosince 2020 potvrdil Výbor stálých zástupců konečné kompromisní znění, které bylo výsledkem trialogů (7). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dne 11. ledna 2021 potvrdil toto znění Výbor Evropského parlamentu pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (IMCO). Následně dne 14. ledna 2021 zaslala předsedkyně výboru IMCO předsedovi Výboru stálých zástupců dopis, v němž uvedla, že doporučí plenárnímu zasedání, aby přijalo postoj Rady ve druhém čtení Parlamentu beze změn, s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dne 27. ledna 2021 potvrdil Výbor stálých zástupců kompromis, jehož bylo v souvislosti s návrhem dosaženo s cílem umožnit dohodu mezi Radou a Evropským parlamentem na začátku druhého čtení. |
| --- | --- |

8.

II.   CÍL

| 9. | Návrh je součástí odvětvových návrhů, které doplňují balíček horizontálních návrhů týkajících se víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021-2027. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Obecným cílem programu je podporovat celní unii a celní orgány při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, zajišťovat bezpečnost a ochranu v rámci Unie, chránit Unii před nekalým a nezákonným obchodem při současné podpoře dovolené obchodní činnosti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jeho záměrem je umožnit přiměřené financování opatření v oblasti spolupráce mezi celními orgány, elektronických systémů, budování správní kapacity, jakož i inovací a doplňuje i vnitrostátní iniciativy a investice v této oblasti. |
| --- | --- |

11.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

A.   Obecné souvislosti

| 12. | Evropský parlament a Rada vedly jednání s cílem uzavřít dohodu ve druhém čtení na základě postoje Rady v prvním čtení, který by Parlament mohl schválit beze změn. Znění postoje Rady v prvním čtení plně zohledňuje kompromis dosažený mezi spolunormotvůrci. |
| --- | --- |

12.

B.   Klíčové otázky

| 13. | Hlavní body kompromisu dohodnutého s Evropským parlamentem jsou tyto:






  — | byla dohodnuta doba trvání programu od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 a zpětná působnost nařízení; |
| --- | --- | --- |

13.

—

byla dohodnuta doba trvání programu od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 a zpětná působnost nařízení;

| — | byly vypracovány specifické cíle programu; |
| --- | --- |

—

byly vypracovány specifické cíle programu;

| — | byla upřesněna opatření způsobilá pro financování; |
| --- | --- |

—

byla upřesněna opatření způsobilá pro financování;

| — | byl objasněn postup pro výběr externích odborníků; |
| --- | --- |

—

byl objasněn postup pro výběr externích odborníků;

| — | byla podrobně vymezena odpovědnost za zajištění vývoje a provozu evropských elektronických systémů; |
| --- | --- |

—

byla podrobně vymezena odpovědnost za zajištění vývoje a provozu evropských elektronických systémů;

| — | byl odstraněn odkaz na víceletý strategický plán pro oblast cel, přičemž rozhodnutí 70/2008/ES nebylo zrušeno; |
| --- | --- |

—

byl odstraněn odkaz na víceletý strategický plán pro oblast cel, přičemž rozhodnutí 70/2008/ES nebylo zrušeno;

| — | program bude prováděn prostřednictvím víceletých pracovních programů přijatých prostřednictvím prováděcích aktů; |
| --- | --- |

—

program bude prováděn prostřednictvím víceletých pracovních programů přijatých prostřednictvím prováděcích aktů;

| — | byla posílena kritéria a způsoby hodnocení; |
| --- | --- |

—

byla posílena kritéria a způsoby hodnocení;

| — | bylo zavedeno nové ustanovení týkající se povinnosti podávat zprávy a prodloužení, pokud jde o přenesení pravomoci. |
| --- | --- |

—

bylo zavedeno nové ustanovení týkající se povinnosti podávat zprávy a prodloužení, pokud jde o přenesení pravomoci.

IV.   ZÁVĚR

Postoj Rady plně odráží kompromis, jehož bylo za pomoci Komise dosaženo během jednání mezi Evropským parlamentem a Radou. Tento kompromis je potvrzen dopisem, který předsedkyně Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů zaslala dne 14. ledna 2021 předsedovi Výboru stálých zástupců.

---

(1)  Dokument ST 9929/18.

(2)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 45.

(3)  Dokument ST 8055/19.

(4)  Dokument ST 15514/18.

(5)  Dokument ST 10/20.

(6)  Dokument 12344/20.

(7)  Dokument 14089/20.

---