# Az Európai Unió C 177/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. május 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 177

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. május 7.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 177/01 | Állami támogatások engedélyezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 177/01

Állami támogatások engedélyezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 177/02 | Állami támogatás – Olaszország — SA.39639 (2021/C) (korábbi 2021/NN) számú állami támogatás – Állítólagos állami támogatási intézkedések a Cineca – IT konzorcium javára — Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében — (EGT-vonatkozású szöveg) | 29 |
| 2021/C 177/03 | Állami támogatás – Németország – SA.53625. (2020/N) számú állami támogatás – a lignit fokozatos kivezetése – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében — (EGT-vonatkozású szöveg) | 50 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 177/02

Állami támogatás – Olaszország — SA.39639 (2021/C) (korábbi 2021/NN) számú állami támogatás – Állítólagos állami támogatási intézkedések a Cineca – IT konzorcium javára — Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében — (EGT-vonatkozású szöveg)

29

2021/C 177/03

Állami támogatás – Németország – SA.53625. (2020/N) számú állami támogatás – a lignit fokozatos kivezetése – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében — (EGT-vonatkozású szöveg)

50

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2021/C 177/04 | Helyesbítés az Állami támogatások engedélyezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást című közleményhez ( HL C 122., 2021.4.9. ) | 70 |

Helyesbítések

2021/C 177/04

Helyesbítés az Állami támogatások engedélyezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást című közleményhez ( HL C 122., 2021.4.9. )

( HL C 122., 2021.4.9. )

70

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.5.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/1

---

Állami támogatások engedélyezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke értelmében

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 177/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.15 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.55805 (2020/FC) |
| Tagállam | Csehország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Extension of DTT network operators' frequency licenses- CZ |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | — |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | — |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.15

Támogatás száma

SA.55805 (2020/FC)

Tagállam

Csehország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Extension of DTT network operators' frequency licenses- CZ

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

—

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

—

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.2.23 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.57425 (2020/N) |
| Tagállam | Románia |
| Régió | Ilfov, Bucuresti | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Municipiul București |
| Jogalap | Decizia nr. C(2015)4823EC/9.7.2015 – Aprobarea Programului Operațional Infrastructură Mare (POIM); Decizia C(2018)8890/12.12.2018; Ordinul Ministrului nr. 833/9.6.2016 – Aprobarea Ghidului Solicitantului privind dezvoltarea infrastructurii de termoficare prin Programul Operațional de Infrastructură Mare; Ordinul Ministrului nr. 2886/7.12.2016 pentru modificarea Ghidului Solicitantului privind dezvoltarea infrastructurii de termoficare prin Programul Operațional Infrastructură Mare 2014-2020 aprobat prin Ordinul Ministrului Fondurilor Europene nr. 833 / 9.6.2016; Ordinul Ministrului nr. 1253/22.10.2018 pentru completarea Ghidului Solicitantului privind dezvoltarea infrastructurii de termoficare prin Programul Operațional Infrastructură Mare; Acord de finanțare conform Ghidului Solicitantului Axa Prioritară 7 Creşterea eficienţei energetice la nivelul sistemului centralizat de termoficare, Obiectivul Specific 7.2 Creşterea eficienţei energetice în sistemul centralizat de furnizare a energiei termice în Municipiul Bucureşti; Legea 273/2006 – Legea finanțelor publice locale (articolul 14, paragraful 4); Legea serviciului public de alimentare cu energie termică nr. 325/2006; Lista proiectelor majore POIM |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc támogatás | Municipiul București |
| Célkitűzés | Energiahatékonyság, Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: RON 1 208,8686 (millió)
  Éves költségvetés: RON 445,8752 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 91,34  % |
| Időtartam | -ig 2023.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Villamosenergia-; gáz-; gőzellátás; légkondicionálás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Autoritatea de Management POIM |
| Șoșeaua București Ploiești, nr. 1-1B, Victoria Office, Sector 1, București |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.2.23

Támogatás száma

SA.57425 (2020/N)

Tagállam

Románia

Régió

Ilfov, Bucuresti

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Municipiul București

Jogalap

Decizia nr. C(2015)4823EC/9.7.2015 – Aprobarea Programului Operațional Infrastructură Mare (POIM); Decizia C(2018)8890/12.12.2018; Ordinul Ministrului nr. 833/9.6.2016 – Aprobarea Ghidului Solicitantului privind dezvoltarea infrastructurii de termoficare prin Programul Operațional de Infrastructură Mare; Ordinul Ministrului nr. 2886/7.12.2016 pentru modificarea Ghidului Solicitantului privind dezvoltarea infrastructurii de termoficare prin Programul Operațional Infrastructură Mare 2014-2020 aprobat prin Ordinul Ministrului Fondurilor Europene nr. 833 / 9.6.2016; Ordinul Ministrului nr. 1253/22.10.2018 pentru completarea Ghidului Solicitantului privind dezvoltarea infrastructurii de termoficare prin Programul Operațional Infrastructură Mare; Acord de finanțare conform Ghidului Solicitantului Axa Prioritară 7 Creşterea eficienţei energetice la nivelul sistemului centralizat de termoficare, Obiectivul Specific 7.2 Creşterea eficienţei energetice în sistemul centralizat de furnizare a energiei termice în Municipiul Bucureşti; Legea 273/2006 – Legea finanțelor publice locale (articolul 14, paragraful 4); Legea serviciului public de alimentare cu energie termică nr. 325/2006; Lista proiectelor majore POIM

Az intézkedés típusa

Ad hoc támogatás

Municipiul București

Célkitűzés

Energiahatékonyság, Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: RON 1 208,8686 (millió)

Éves költségvetés: RON 445,8752 (millió)

Támogatás intenzitása

91,34  %

Időtartam

-ig 2023.12.31

Gazdasági ágazat

Villamosenergia-; gáz-; gőzellátás; légkondicionálás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Autoritatea de Management POIM

Șoșeaua București Ploiești, nr. 1-1B, Victoria Office, Sector 1, București

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020.11.20 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.57516 (2020/N) |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19 – Italian orderly liquidation scheme for small banks |
| Jogalap | Italian Decree Law 34/2020 of 19 May 2020, as converted with amendments by Law 77/2020 of 17 July 2020 |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Egyéb |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 100 (millió) |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | 2020.11.20 – 2021.11.20 |
| Gazdasági ágazat | Egyéb monetáris közvetítés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry of Economy and Finance |
| Via XX Settembre 97, Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2020.11.20

Támogatás száma

SA.57516 (2020/N)

Tagállam

Olaszország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19 – Italian orderly liquidation scheme for small banks

Jogalap

Italian Decree Law 34/2020 of 19 May 2020, as converted with amendments by Law 77/2020 of 17 July 2020

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Egyéb

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 100 (millió)

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

2020.11.20 – 2021.11.20

Gazdasági ágazat

Egyéb monetáris közvetítés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry of Economy and Finance

Via XX Settembre 97, Roma

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020.6.16 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.57587 (2020/N) |
| Tagállam | Ciprus |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Μέτρα στήριξης του αγροτικού τομέα για αντιμετώπιση των επιπτώσεων της πανδημίας του κορωνοιού, με βάση το προσωρινό πλαίσιο Κρατικών Ενισχύσεων της ΕΕ |
| Jogalap | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου ημερ. 7.5.2020„Μέτρα στήριξης του αγροτικού τομέα για αντιμετώπιση των επιπτώσεων της πανδημίας του κορωνοϊού” |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 1,8 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 1,8 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2020.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Τμήμα Γεωργίας |
| Λουκή Ακρίτα, 1412 Λευκωσία |

A határozat elfogadásának időpontja

2020.6.16

Támogatás száma

SA.57587 (2020/N)

Tagállam

Ciprus

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Μέτρα στήριξης του αγροτικού τομέα για αντιμετώπιση των επιπτώσεων της πανδημίας του κορωνοιού, με βάση το προσωρινό πλαίσιο Κρατικών Ενισχύσεων της ΕΕ

Jogalap

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου ημερ. 7.5.2020„Μέτρα στήριξης του αγροτικού τομέα για αντιμετώπιση των επιπτώσεων της πανδημίας του κορωνοϊού”

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 1,8 (millió)

Éves költségvetés: EUR 1,8 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2020.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Τμήμα Γεωργίας

Λουκή Ακρίτα, 1412 Λευκωσία

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.57624 (2020/N) |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Państwowe Gospodarstwo Leśne Lasy Państwowe (PGL LP) – retencja |
| Jogalap | Ustawa z dnia 11 lipca 2014 r. o zasadach realizacji programów w zakresie polityki spójności finansowanych w perspektywie finansowej 2014–2020 (t.j. Dz.U. 2020 poz. 818) |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc támogatás | Państwowe Gospodarstwo Leśne Lasy Państwowe |
| Célkitűzés | Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás, Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: PLN 312,98 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 85 % |
| Időtartam | -ig 2023.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Erdőgazdálkodás, Erdőgazdálkodás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Prezes Narodowego Funduszu Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej, ul. Konstruktorska 3A, 02-673 Warszawa |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.57624 (2020/N)

Tagállam

Lengyelország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Państwowe Gospodarstwo Leśne Lasy Państwowe (PGL LP) – retencja

Jogalap

Ustawa z dnia 11 lipca 2014 r. o zasadach realizacji programów w zakresie polityki spójności finansowanych w perspektywie finansowej 2014–2020 (t.j. Dz.U. 2020 poz. 818)

Az intézkedés típusa

Ad hoc támogatás

Państwowe Gospodarstwo Leśne Lasy Państwowe

Célkitűzés

Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás, Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: PLN 312,98 (millió)

Támogatás intenzitása

85 %

Időtartam

-ig 2023.12.31

Gazdasági ágazat

Erdőgazdálkodás, Erdőgazdálkodás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Prezes Narodowego Funduszu Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej, ul. Konstruktorska 3A, 02-673 Warszawa

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.22 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.58162 (2020/N) |
| Tagállam | Németország |
| Régió | HESSEN | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Hessen – Beihilfen für den Transport und die Beseitigung von Falltieren |
| Jogalap | § 8 Hessisches Ausführungsgesetz zum Tierische Nebenprodukte-Beseitigungsgesetz (HAGTierNebG) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | Támogatott szolgáltatások |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 19,2 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 67 % |
| Időtartam | -ig 2026.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Állattenyésztés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Hessische Tierseuchenkasse |
| Mainzer Straße 17 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.22

Támogatás száma

SA.58162 (2020/N)

Tagállam

Németország

Régió

HESSEN

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Hessen – Beihilfen für den Transport und die Beseitigung von Falltieren

Jogalap

§ 8 Hessisches Ausführungsgesetz zum Tierische Nebenprodukte-Beseitigungsgesetz (HAGTierNebG)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

Támogatott szolgáltatások

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 19,2 (millió)

Támogatás intenzitása

67 %

Időtartam

-ig 2026.12.31

Gazdasági ágazat

Állattenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Hessische Tierseuchenkasse

Mainzer Straße 17

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.20 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.58889 (2020/N) |
| Tagállam | Bulgária |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Мярка „Информиране в държавите членки” (в сектора на виното) |
| Jogalap | Национална програма за подпомагане на лозаро-винарския сектор за периода 2019-2023 година |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;, Regionális fejlesztés (ideértve a területi együttműködést is), Ágazati fejlesztés |
| Támogatás formája | Támogatott szolgáltatások |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: BGN 5,6904 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | -ig 2023.10.15 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Лена Лазарова (Държавен фонд „Земеделие” – Разплащателна агенция) |
| гр. София, бул. Цар Борис III 136 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.20

Támogatás száma

SA.58889 (2020/N)

Tagállam

Bulgária

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Мярка „Информиране в държавите членки” (в сектора на виното)

Jogalap

Национална програма за подпомагане на лозаро-винарския сектор за периода 2019-2023 година

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;, Regionális fejlesztés (ideértve a területi együttműködést is), Ágazati fejlesztés

Támogatás formája

Támogatott szolgáltatások

Költségvetés

Teljes költségvetés: BGN 5,6904 (millió)

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

-ig 2023.10.15

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Лена Лазарова (Държавен фонд „Земеделие” – Разплащателна агенция)

гр. София, бул. Цар Борис III 136

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59043 (2020/N) |
| Tagállam | Csehország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Prodloužení režimů podpory SA. 46153 (2016/N), SA.46173 (2016/N), SA.51500 (2018/N), SA.51940 (2018/N), SA.51941 (2018/N) a další změny |
| Jogalap | SA.46153 (2016/N), SA.46173 (2016/N), SA.51500 (2018/N), SA.51940 (2018/N), SA.51941 (2018/N) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2025.12.31 |
| Gazdasági ágazat | MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.59043 (2020/N)

Tagállam

Csehország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Prodloužení režimů podpory SA. 46153 (2016/N), SA.46173 (2016/N), SA.51500 (2018/N), SA.51940 (2018/N), SA.51941 (2018/N) a další změny

Jogalap

SA.46153 (2016/N), SA.46173 (2016/N), SA.51500 (2018/N), SA.51940 (2018/N), SA.51941 (2018/N)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2025.12.31

Gazdasági ágazat

MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59073 (2020/N) |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Verlängerung der Beihilferegelungen SA.40992 (2015/N) und SA.42886 (2015/N) und andere Änderungen |
| Jogalap | SA.40992 (2015/N)
  SA.42886 (2015/N) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2025.12.31 |
| Gazdasági ágazat | MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.59073 (2020/N)

Tagállam

Ausztria

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Verlängerung der Beihilferegelungen SA.40992 (2015/N) und SA.42886 (2015/N) und andere Änderungen

Jogalap

SA.40992 (2015/N)

SA.42886 (2015/N)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2025.12.31

Gazdasági ágazat

MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59093 (2020/N) |
| Tagállam | Portugália |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Prorrogação dos regimes de auxílios SA.43920, SA.46798, SA.47566, SA.51395 e SA.53369 |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2025.12.31 |
| Gazdasági ágazat | MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.59093 (2020/N)

Tagállam

Portugália

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Prorrogação dos regimes de auxílios SA.43920, SA.46798, SA.47566, SA.51395 e SA.53369

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2025.12.31

Gazdasági ágazat

MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59102 (2020/N) |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Proroga dei regimi di aiuto SA.44635, SA.44665, SA.53464, SA.54739, SA.49958, SA.51385, SA.48574, SA.50710, SA.51792, SA.50986, SA.57735, SA.51527, SA.52088, SA.44574, SA.52303, SA.44898, SA.45037, SA.45038, SA.45697, SA.48444, SA.49255 e altre modifiche |
| Jogalap | SA.44635, SA.44665, SA.53464, SA.54739, SA.49958, SA.51385, SA.48574, SA.50710, SA.51792, SA.50986, SA.57735, SA.51527, SA.52088, SA.44574, SA.52303, SA.44898, SA.45037, SA.45038, SA.45697, SA.48444, SA.49255 |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2025.12.31 |
| Gazdasági ágazat | MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.59102 (2020/N)

Tagállam

Olaszország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Proroga dei regimi di aiuto SA.44635, SA.44665, SA.53464, SA.54739, SA.49958, SA.51385, SA.48574, SA.50710, SA.51792, SA.50986, SA.57735, SA.51527, SA.52088, SA.44574, SA.52303, SA.44898, SA.45037, SA.45038, SA.45697, SA.48444, SA.49255 e altre modifiche

Jogalap

SA.44635, SA.44665, SA.53464, SA.54739, SA.49958, SA.51385, SA.48574, SA.50710, SA.51792, SA.50986, SA.57735, SA.51527, SA.52088, SA.44574, SA.52303, SA.44898, SA.45037, SA.45038, SA.45697, SA.48444, SA.49255

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2025.12.31

Gazdasági ágazat

MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59142 (2020/N) |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Modifications des régimes d'aide SA.45285 – SA.41595 (partie B) – SA.43783 et autres amendements |
| Jogalap | SA.41595 partie B (2016/N2)
  SA.43783 (2015/N)
  SA.45285 (2016/N) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2025.12.21 |
| Gazdasági ágazat | MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.59142 (2020/N)

Tagállam

Franciaország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Modifications des régimes d'aide SA.45285 – SA.41595 (partie B) – SA.43783 et autres amendements

Jogalap

SA.41595 partie B (2016/N2)

SA.43783 (2015/N)

SA.45285 (2016/N)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2025.12.21

Gazdasági ágazat

MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.12 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59150 (2020/N) |
| Tagállam | Szlovénia |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Podaljšanje sheme pomoči SA.44142 (2016/N) in druge spremembe |
| Jogalap | SA.44142 (2016/N) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2025.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Növénytermesztés; állattenyésztés; vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.12

Támogatás száma

SA.59150 (2020/N)

Tagállam

Szlovénia

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Podaljšanje sheme pomoči SA.44142 (2016/N) in druge spremembe

Jogalap

SA.44142 (2016/N)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2025.12.31

Gazdasági ágazat

Növénytermesztés; állattenyésztés; vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.15 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59176 (2020/N) |
| Tagállam | Dánia |
| Régió | DANMARK | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aid for the establishment of a private notified body in Denmark |
| Jogalap | Aktstykke nr. 9 of 22 October 2020 and the Invitation to tender for the establishment and operation of a notified body for medical supplies and in vitro diagnostic medical devices in Denmark as published on 23 October 2020. |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Ágazati fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: DKK 14,7 (millió)
  Éves költségvetés: DKK 14,7 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2023.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Általános járóbeteg-ellátás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Erhvervsministeriet (Ministry of Industry, Business & Financial Affairs) |
| Slotsholmsgade 10-12 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.15

Támogatás száma

SA.59176 (2020/N)

Tagállam

Dánia

Régió

DANMARK

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aid for the establishment of a private notified body in Denmark

Jogalap

Aktstykke nr. 9 of 22 October 2020 and the Invitation to tender for the establishment and operation of a notified body for medical supplies and in vitro diagnostic medical devices in Denmark as published on 23 October 2020.

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Ágazati fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: DKK 14,7 (millió)

Éves költségvetés: DKK 14,7 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2023.12.31

Gazdasági ágazat

Általános járóbeteg-ellátás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Erhvervsministeriet (Ministry of Industry, Business & Financial Affairs)

Slotsholmsgade 10-12

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.2.23 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59434 (2020/N) |
| Tagállam | Németország |
| Régió | DEUTSCHLAND | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Bund: Konjunkturpaket Wald und Holz – Investitionsprogramm Wald |
| Jogalap | Richtlinie für Investitionszuschüsse zu Digitalisierung und Technik für die nachhaltige Waldwirtschaft |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Az erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás, Az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás, Olyan egyedi erdészeti intézkedésekhez és beavatkozásokhoz nyújtott támogatás, amelyek elsődleges célja az erdei ökoszisztéma és a biológiai sokféleség vagy a hagyományos táj fenntartása vagy helyreállítása, Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 50 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 40 % |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Növényi szaporítóanyag termesztése, Erdőgazdálkodás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Landwirtschaftliche Rentenbank |
| Theodor-Heuss-Allee 80, 60486 Frankfurt am Main |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.2.23

Támogatás száma

SA.59434 (2020/N)

Tagállam

Németország

Régió

DEUTSCHLAND

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Bund: Konjunkturpaket Wald und Holz – Investitionsprogramm Wald

Jogalap

Richtlinie für Investitionszuschüsse zu Digitalisierung und Technik für die nachhaltige Waldwirtschaft

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Az erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás, Az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás, Olyan egyedi erdészeti intézkedésekhez és beavatkozásokhoz nyújtott támogatás, amelyek elsődleges célja az erdei ökoszisztéma és a biológiai sokféleség vagy a hagyományos táj fenntartása vagy helyreállítása, Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 50 (millió)

Támogatás intenzitása

40 %

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Növényi szaporítóanyag termesztése, Erdőgazdálkodás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Landwirtschaftliche Rentenbank

Theodor-Heuss-Allee 80, 60486 Frankfurt am Main

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.1 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.59518 (2020/N) |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | TOSCANA | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Toscana Aeroporti s.p.a. |
| Jogalap | Regional Law of 3 December 2020 n. 95 „Sovvenzione diretta alla società Toscana Aeroporti S.p.A. Abrogazione dell’articolo 7 della l.r. 75/2020” |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás | Toscana Aeroporti spa |
| Célkitűzés | Természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk megtérítése |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 10 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 10 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | — |
| Gazdasági ágazat | Légi szállítás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Toscana |
| Firenze Via Luca Giordano 13/15 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.1

Támogatás száma

SA.59518 (2020/N)

Tagállam

Olaszország

Régió

TOSCANA

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Toscana Aeroporti s.p.a.

Jogalap

Regional Law of 3 December 2020 n. 95 „Sovvenzione diretta alla società Toscana Aeroporti S.p.A. Abrogazione dell’articolo 7 della l.r. 75/2020”

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Toscana Aeroporti spa

Célkitűzés

Természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk megtérítése

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 10 (millió)

Éves költségvetés: EUR 10 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

—

Gazdasági ágazat

Légi szállítás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Toscana

Firenze Via Luca Giordano 13/15

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.1 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.60000 (2020/N) |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | NOORD-NEDERLAND | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Herziene Tenderregeling Garnalenvisserij Waddenzee |
| Jogalap | Verordening van het algemeen bestuur van de gemeenschapplijke regeling Waddenfonds houdende regels omtrent subsidie Algemene subsidieverordening Waddenfonds 2017.
  Concept-besluit “Herziene Tenderregeling Garnalenvisserij Waddenzee. Openstellingsbesluit van het dagelijks bestuur van het Waddenfonds van <datum>, kenmerk <kenmerk>, houdende nadere regels met betrekking tot de openstelling van een aanvraagperiode en de vaststelling van een subsidieplafond (Openstellingsbesluit Viswad 2016 / nr...). |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Halászat és akvakultúra, Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | -ig 2023.1.1 |
| Gazdasági ágazat | Halászat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Waddenfonds |
| Ruiterskwartier 121A, 8911 BS Leeuwarden |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.1

Támogatás száma

SA.60000 (2020/N)

Tagállam

Hollandia

Régió

NOORD-NEDERLAND

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Herziene Tenderregeling Garnalenvisserij Waddenzee

Jogalap

Verordening van het algemeen bestuur van de gemeenschapplijke regeling Waddenfonds houdende regels omtrent subsidie Algemene subsidieverordening Waddenfonds 2017.

Concept-besluit “Herziene Tenderregeling Garnalenvisserij Waddenzee. Openstellingsbesluit van het dagelijks bestuur van het Waddenfonds van <datum>, kenmerk <kenmerk>, houdende nadere regels met betrekking tot de openstelling van een aanvraagperiode en de vaststelling van een subsidieplafond (Openstellingsbesluit Viswad 2016 / nr...).

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Halászat és akvakultúra, Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

-ig 2023.1.1

Gazdasági ágazat

Halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Waddenfonds

Ruiterskwartier 121A, 8911 BS Leeuwarden

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.2.23 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.60070 (2020/N) |
| Tagállam | Dánia |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Garantiordning |
| Jogalap | Lov nr 691 af 8. juni 2018 om Vækstfonden. |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | KKV-k |
| Támogatás formája | Kezességvállalás |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2023.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Növénytermesztés; állattenyésztés; vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Vækstfonden |
| Strandvejen 104, 2900 Hellerup |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.2.23

Támogatás száma

SA.60070 (2020/N)

Tagállam

Dánia

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Garantiordning

Jogalap

Lov nr 691 af 8. juni 2018 om Vækstfonden.

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

KKV-k

Támogatás formája

Kezességvállalás

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2023.12.31

Gazdasági ágazat

Növénytermesztés; állattenyésztés; vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Vækstfonden

Strandvejen 104, 2900 Hellerup

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.2.4 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.60330 (2020/N) |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | NORTHERN IRELAND | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Northern Ireland Agri-Food Investment Scheme (AFIS) |
| Jogalap | The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 (www.legislation.gov.uk/nisi/1982/1083/contents)
  The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002 (www.legislation.gov.uk/nia/2002/1/contents),
  The Northern Ireland Act 1998 Article 24 (www.legislation.gov.uk/ukpga/1998/47/section/24) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | 20 % |
| Időtartam | 2021.1.1 – 2022.12.31 |
| Gazdasági ágazat | MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Invest NI |
| 1 Bedford St, Belfast BT2 7ES |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.2.4

Támogatás száma

SA.60330 (2020/N)

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

NORTHERN IRELAND

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Northern Ireland Agri-Food Investment Scheme (AFIS)

Jogalap

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 (www.legislation.gov.uk/nisi/1982/1083/contents)

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002 (www.legislation.gov.uk/nia/2002/1/contents),

The Northern Ireland Act 1998 Article 24 (www.legislation.gov.uk/ukpga/1998/47/section/24)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

20 %

Időtartam

2021.1.1 – 2022.12.31

Gazdasági ágazat

MEZŐGAZDASÁG; ERDŐGAZDÁLKODÁS; HALÁSZAT

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Invest NI

1 Bedford St, Belfast BT2 7ES

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.8 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.60415 (2020/N) |
| Tagállam | Szlovénia |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19 Modifications to SA.56999, SA.57143, SA.57782 amended by SA.58471, SA.57724 and SA.57558 |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | — |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | — |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.8

Támogatás száma

SA.60415 (2020/N)

Tagállam

Szlovénia

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19 Modifications to SA.56999, SA.57143, SA.57782 amended by SA.58471, SA.57724 and SA.57558

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

—

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

—

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.14 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.60675 (2020/N) |
| Tagállam | Málta |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID19 Modification(s) to SA.57204, SA.56843, SA.57163, SA.57961, SA.58306, SA.58297, SA.58006, SA.57076 |
| Jogalap | COVID-19 Temporary Support Measures Regulations |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Vissza nem térítendő támogatás/Kamattámogatás, Kezességvállalás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 11,5 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2021.1.1 – 2021.6.30 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Malta Enterprise Corporation |
| Gwardamangia Hill, Pieta`, MEC 0001 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.14

Támogatás száma

SA.60675 (2020/N)

Tagállam

Málta

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID19 Modification(s) to SA.57204, SA.56843, SA.57163, SA.57961, SA.58306, SA.58297, SA.58006, SA.57076

Jogalap

COVID-19 Temporary Support Measures Regulations

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Vissza nem térítendő támogatás/Kamattámogatás, Kezességvállalás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 11,5 (millió)

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2021.1.1 – 2021.6.30

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Malta Enterprise Corporation

Gwardamangia Hill, Pieta`, MEC 0001

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.1.29 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.60910 (2020/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19 scheme for the reduction of local business tax rates applicable to small and medium-sized enterprises to moderate the effects of the coronavirus pandemic on the economy |
| Jogalap | Government Decree 639/2020. (XII. 22.) on certain measures necessary for the reduction of the effects of the global coronavirus pandemic on the economy |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Adócsökkentés |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: HUF 214 000 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | -ig 2021.6.30 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry of Finance |
| 1051 Budapest, József nádor tér 2-4. |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.1.29

Támogatás száma

SA.60910 (2020/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19 scheme for the reduction of local business tax rates applicable to small and medium-sized enterprises to moderate the effects of the coronavirus pandemic on the economy

Jogalap

Government Decree 639/2020. (XII. 22.) on certain measures necessary for the reduction of the effects of the global coronavirus pandemic on the economy

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Adócsökkentés

Költségvetés

Teljes költségvetés: HUF 214 000 (millió)

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

-ig 2021.6.30

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry of Finance

1051 Budapest, József nádor tér 2-4.

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.19 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.61752 (2021/N) |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Vergoeding van verliezen van aardappelproducenten ingevolge maatregelen tegen schadelijke organismen/Compensation des pertes des producteurs de pommes de terre dues à des mesures prises contre des organismes nuisibles |
| Jogalap | Koninklijk besluit van 5 december 2004 tot vaststelling van de door de aardappelproducenten verschuldigde tijdelijke crisisbijdragen voor het vergoeden van verliezen ingevolge maatregelen tegen schadelijke organismen/Arrêté royal du 5 décembre 2004 fixant les cotisations de crise temporaires dues par les producteurs de pommes de terre pour l'indemnisation des pertes subies suite aux mesures prises contre des organismes nuisibles |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Állatbetegségek és növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzésének és felszámolásának költségeihez nyújtott támogatás és állatbetegségek és növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás/Kamattámogatás |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | -ig 2022.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Nem évelő növény termesztése |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Federale Overheidsdienst Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu/Service Public fédéral Santé publique, Sécurité de la chaîne alimentaire et Environnement |
| Victor Hortaplein 40 bus 10 – 1060 Brussel/Place Victor Horta, 40, boîte 10 – 1060 Bruxelles |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.19

Támogatás száma

SA.61752 (2021/N)

Tagállam

Belgium

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Vergoeding van verliezen van aardappelproducenten ingevolge maatregelen tegen schadelijke organismen/Compensation des pertes des producteurs de pommes de terre dues à des mesures prises contre des organismes nuisibles

Jogalap

Koninklijk besluit van 5 december 2004 tot vaststelling van de door de aardappelproducenten verschuldigde tijdelijke crisisbijdragen voor het vergoeden van verliezen ingevolge maatregelen tegen schadelijke organismen/Arrêté royal du 5 décembre 2004 fixant les cotisations de crise temporaires dues par les producteurs de pommes de terre pour l'indemnisation des pertes subies suite aux mesures prises contre des organismes nuisibles

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Állatbetegségek és növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzésének és felszámolásának költségeihez nyújtott támogatás és állatbetegségek és növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás/Kamattámogatás

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

-ig 2022.12.31

Gazdasági ágazat

Nem évelő növény termesztése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Federale Overheidsdienst Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu/Service Public fédéral Santé publique, Sécurité de la chaîne alimentaire et Environnement

Victor Hortaplein 40 bus 10 – 1060 Brussel/Place Victor Horta, 40, boîte 10 – 1060 Bruxelles

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.1 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.61969 (2021/N) |
| Tagállam | Ciprus |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Παράταση καθεστώτος ενισχύσεων SA.42971 |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek; |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2022.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Növénytermesztés; állattenyésztés; vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások, Erdőgazdálkodás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Τμήμα Γεωργίας |
| Λουκή Ακρίτα, 1412 Λευκωσία |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.1

Támogatás száma

SA.61969 (2021/N)

Tagállam

Ciprus

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Παράταση καθεστώτος ενισχύσεων SA.42971

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Mezőgazdaság; Erdőgazdálkodás; Vidéki térségek;

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2022.12.31

Gazdasági ágazat

Növénytermesztés; állattenyésztés; vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások, Erdőgazdálkodás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Τμήμα Γεωργίας

Λουκή Ακρίτα, 1412 Λευκωσία

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.21 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62016 (2021/N) |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | ELLADA | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | 3rd Amendment of the Capped Business Loan's Portfolio Guarantees for New Working Capital Loans for the period until 31 December 2021 |
| Jogalap | Ministerial Decision 784/B2/47 04-02-2021 (GG’ B’ 424)
  Joint Ministerial Decision 19024/17-3-2020 (Official Gazette B’ 915)
  Legislative Act March 20TH (Official Gazette A' 68)
  Law 4314/2014, as amended (Official Gazette Α' 265/23-12-2014) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Kezességvállalás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 2 250 000 000 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Οperational Program „Competitiveness, Entrepreneurship & Innovation” (EPAnEK) |
| 56 Mesogeion Postal Code 11527 Athens |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.21

Támogatás száma

SA.62016 (2021/N)

Tagállam

Görögország

Régió

ELLADA

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

3rd Amendment of the Capped Business Loan's Portfolio Guarantees for New Working Capital Loans for the period until 31 December 2021

Jogalap

Ministerial Decision 784/B2/47 04-02-2021 (GG’ B’ 424)

Joint Ministerial Decision 19024/17-3-2020 (Official Gazette B’ 915)

Legislative Act March 20TH (Official Gazette A' 68)

Law 4314/2014, as amended (Official Gazette Α' 265/23-12-2014)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Kezességvállalás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 2 250 000 000 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Οperational Program „Competitiveness, Entrepreneurship & Innovation” (EPAnEK)

56 Mesogeion Postal Code 11527 Athens

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.16 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62090 (2021/N) |
| Tagállam | Portugália |
| Régió | ACORES | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID19 – Plano Manutenção Emprego I |
| Jogalap | Resolução do Conselho de Governo no 281/2020, de 11 de novembro |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 150 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 150 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Direção Regional de Apoio ao Investimento e à Competitividade |
| Rua de São João no 55 9500-107 Ponta Delgada |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.16

Támogatás száma

SA.62090 (2021/N)

Tagállam

Portugália

Régió

ACORES

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID19 – Plano Manutenção Emprego I

Jogalap

Resolução do Conselho de Governo no 281/2020, de 11 de novembro

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 150 (millió)

Éves költségvetés: EUR 150 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Direção Regional de Apoio ao Investimento e à Competitividade

Rua de São João no 55 9500-107 Ponta Delgada

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.5 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62095 (2021/N) |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | ELLADA | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Χορήγηση κρατικών ενισχύσεων στους τομείς: α) Θερινού Καρπουζιού χαμηλής κάλυψης, β) της καλοκαιρινής και φθινοπωρινής Πατάτας, γ) των θερμοκηπιακών καλλιεργειών σε Τομάτες και Αγγούρια σε όλη την επικράτεια εξαιρουμένης της Κρήτης και δ) βουβαλοτροφίας σε όλη την Επικράτεια |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 25,7825 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 25,7825 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ ΥΠΗΡΕΣΙΩΝ |
| ΜΕΝΑΝΔΡΟΥ 22, ΑΘΗΝΑ |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.5

Támogatás száma

SA.62095 (2021/N)

Tagállam

Görögország

Régió

ELLADA

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Χορήγηση κρατικών ενισχύσεων στους τομείς: α) Θερινού Καρπουζιού χαμηλής κάλυψης, β) της καλοκαιρινής και φθινοπωρινής Πατάτας, γ) των θερμοκηπιακών καλλιεργειών σε Τομάτες και Αγγούρια σε όλη την επικράτεια εξαιρουμένης της Κρήτης και δ) βουβαλοτροφίας σε όλη την Επικράτεια

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 25,7825 (millió)

Éves költségvetés: EUR 25,7825 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ ΥΠΗΡΕΣΙΩΝ

ΜΕΝΑΝΔΡΟΥ 22, ΑΘΗΝΑ

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.5 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62105 (2021/N) |
| Tagállam | Horvátország |
| Régió | HRVATSKA | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | PROGRAM ZA PROIZVOĐAČE SVINJA ZA TOV ZBOG POSLOVNIH POTEŠKOĆA UZROKOVANIH PANDEMIJOM COVID-19 |
| Jogalap | Zakon o poljoprivredi (Narodne novine 118/2018, 42/2020 i 127/20). — Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: HRK 3 (millió)
  Éves költségvetés: HRK 3 (millió) |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Sertéstenyésztés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministarstvo poljoprivrede |
| Ulica grada Vukovara 78 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.5

Támogatás száma

SA.62105 (2021/N)

Tagállam

Horvátország

Régió

HRVATSKA

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

PROGRAM ZA PROIZVOĐAČE SVINJA ZA TOV ZBOG POSLOVNIH POTEŠKOĆA UZROKOVANIH PANDEMIJOM COVID-19

Jogalap

Zakon o poljoprivredi (Narodne novine 118/2018, 42/2020 i 127/20). — Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: HRK 3 (millió)

Éves költségvetés: HRK 3 (millió)

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Sertéstenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministarstvo poljoprivrede

Ulica grada Vukovara 78

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.26 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62136 (2021/N) |
| Tagállam | Portugália |
| Régió | ACORES | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19 – Programa de Apoio aos Custos Operacionais 2020 – PACO 2020 |
| Jogalap | Resolução do Conselho de Governo no 34/2021, of the 10 February |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 8 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 8 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Direção Regional de Apoio ao Investimento e à Competitividade |
| Rua de São João no 55 9500-107 Ponta Delgada |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.26

Támogatás száma

SA.62136 (2021/N)

Tagállam

Portugália

Régió

ACORES

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19 – Programa de Apoio aos Custos Operacionais 2020 – PACO 2020

Jogalap

Resolução do Conselho de Governo no 34/2021, of the 10 February

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 8 (millió)

Éves költségvetés: EUR 8 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Direção Regional de Apoio ao Investimento e à Competitividade

Rua de São João no 55 9500-107 Ponta Delgada

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.19 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62209 (2021/N) |
| Tagállam | Írország |
| Régió | IRELAND | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID19 – Amendments of SA.57453, SA.57465, SA.58214, SA.58955, SA.59719 |
| Jogalap | Multiple |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Kezességvállalás |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Multiple |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.19

Támogatás száma

SA.62209 (2021/N)

Tagállam

Írország

Régió

IRELAND

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID19 – Amendments of SA.57453, SA.57465, SA.58214, SA.58955, SA.59719

Jogalap

Multiple

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Kezességvállalás

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Multiple

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.21 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62290 (2021/N) |
| Tagállam | Finnország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | amendment to scheme SA.57059 |
| Jogalap | Act on Credits, Guarantees and Capital Investments provided by the State-Owned Specialised Financing Company |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | — |
| Támogatás formája | Kezességvállalás, Kamattámogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 2 000 (millió) |
| Támogatás intenzitása | % |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Finnvera |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.21

Támogatás száma

SA.62290 (2021/N)

Tagállam

Finnország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

amendment to scheme SA.57059

Jogalap

Act on Credits, Guarantees and Capital Investments provided by the State-Owned Specialised Financing Company

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

—

Támogatás formája

Kezességvállalás, Kamattámogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 2 000 (millió)

Támogatás intenzitása

%

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Finnvera

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.27 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62295 (2021/N) |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19 – Amendments to Temporary Framework for UK authorities (SA.56841 and SA.58823) |
| Jogalap | As per original notification |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Kezességvállalás, Kamattámogatás, Visszatérítendő előleg, Kedvezményes hitel, Adócsökkentés, Adóalap-mérséklés, Adóhalasztás, Adókulcscsökkentés |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2020.4.6 – 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | UK (all relevant aid granting authorities) |
| 1 Victoria Street, Westminster, London, SW1H 0ET |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.27

Támogatás száma

SA.62295 (2021/N)

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19 – Amendments to Temporary Framework for UK authorities (SA.56841 and SA.58823)

Jogalap

As per original notification

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Kezességvállalás, Kamattámogatás, Visszatérítendő előleg, Kedvezményes hitel, Adócsökkentés, Adóalap-mérséklés, Adóhalasztás, Adókulcscsökkentés

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2020.4.6 – 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

UK (all relevant aid granting authorities)

1 Victoria Street, Westminster, London, SW1H 0ET

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.9 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62336 (2021/N) |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | REGION WALLONNE | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID 19- support for tourism attractions in Wallonia |
| Jogalap | Décret du 18/12/2020 concernant le budget général des dépenses de la Région wallonne pour l''année budgétaire 2021, article 51 |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 1,3 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 1,3 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | MŰVÉSZET; SZÓRAKOZTATÁS; SZABADIDŐ |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Gouvernement wallon, représenté par la Ministre du Tourisme |
| Rue des Brigades d’Irlande, 4 – 5100 Jambes |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.9

Támogatás száma

SA.62336 (2021/N)

Tagállam

Belgium

Régió

REGION WALLONNE

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID 19- support for tourism attractions in Wallonia

Jogalap

Décret du 18/12/2020 concernant le budget général des dépenses de la Région wallonne pour l''année budgétaire 2021, article 51

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 1,3 (millió)

Éves költségvetés: EUR 1,3 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

MŰVÉSZET; SZÓRAKOZTATÁS; SZABADIDŐ

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Gouvernement wallon, représenté par la Ministre du Tourisme

Rue des Brigades d’Irlande, 4 – 5100 Jambes

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.16 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62363 (2021/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | Hungary | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19: Umbrella scheme supervised by the Cabinet Office of the Prime Minister to support the economy in the COVID-19 outbreak |
| Jogalap | Decree of the Minister in charge of the Cabinet of the Prime Minister 2/2018. (XII. 28.) on the management and utilisation of appropriations managed centrally and at chapter level |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: HUF 18 025 (millió)
  Éves költségvetés: HUF 18 025 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Cabinet Office of the Prime Minister |
| 1014 Budapest, Színház utca 1. |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.16

Támogatás száma

SA.62363 (2021/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

Hungary

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19: Umbrella scheme supervised by the Cabinet Office of the Prime Minister to support the economy in the COVID-19 outbreak

Jogalap

Decree of the Minister in charge of the Cabinet of the Prime Minister 2/2018. (XII. 28.) on the management and utilisation of appropriations managed centrally and at chapter level

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: HUF 18 025 (millió)

Éves költségvetés: HUF 18 025 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Cabinet Office of the Prime Minister

1014 Budapest, Színház utca 1.

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.3.29 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62393 (2021/N) |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | REGION WALLONNE | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19: Aides aux éleveurs détenteurs de truies d'élevage |
| Jogalap | Projet d’arrêté du gouvernement wallon octroyant une aide de crise en 2021 aux éleveurs de porcs affectés par la chute des prix due aux mesures de lutte contre la COVID-19. |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 6,5 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Sertéstenyésztés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | SPW ARNE |
| Chaussée de Louvain, 14 |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.3.29

Támogatás száma

SA.62393 (2021/N)

Tagállam

Belgium

Régió

REGION WALLONNE

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19: Aides aux éleveurs détenteurs de truies d'élevage

Jogalap

Projet d’arrêté du gouvernement wallon octroyant une aide de crise en 2021 aux éleveurs de porcs affectés par la chute des prix due aux mesures de lutte contre la COVID-19.

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 6,5 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Sertéstenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

SPW ARNE

Chaussée de Louvain, 14

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.14 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62513 (2021/N) |
| Tagállam | Észtország |
| Régió | Estonia | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19: Experimental development support for COVID-19 relevant products and services (TF section 3.6) |
| Jogalap | 2014-2020 Structural Assitance Act; Regulation of Minister of Foreign Trade and Information Technology (draft) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 10 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 10 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Foundation Enterprise Estonia |
| Lasnamäe 2, 11412 Tallinn |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.14

Támogatás száma

SA.62513 (2021/N)

Tagállam

Észtország

Régió

Estonia

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19: Experimental development support for COVID-19 relevant products and services (TF section 3.6)

Jogalap

2014-2020 Structural Assitance Act; Regulation of Minister of Foreign Trade and Information Technology (draft)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 10 (millió)

Éves költségvetés: EUR 10 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Foundation Enterprise Estonia

Lasnamäe 2, 11412 Tallinn

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.27 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62627 (2021/N) |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | Lithuania | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID19 – Compensation tour operators repatriation tourists – Amendments to SA.58476 (2021/N) |
| Jogalap | Draft Order on the Amendment of the Order of the Minister of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania „Compensation for the tour operators of the Republic of Lithuania for bringing the tourists back after announcement of the emergency situation” of 11 November 2020 by the Minister of the Economy and Innovation of the Republic of Lithuania (attached hereto)
  Strategic Action Plan for 2021-2023 of the Ministry of the Economy and Innovation approved by Order No. 4-217 of the Minister of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania of 23 March 2021. |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: EUR 0,35 (millió)
  Éves költségvetés: EUR 0,35 (millió) |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | -ig 2021.12.31 |
| Gazdasági ágazat | Utazásszervezés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry of the Economy and Innovation of the Republic of Lithuania |
| Gedimino Ave. 38, 01104 Vilnius, Lithuania |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.27

Támogatás száma

SA.62627 (2021/N)

Tagállam

Litvánia

Régió

Lithuania

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID19 – Compensation tour operators repatriation tourists – Amendments to SA.58476 (2021/N)

Jogalap

Draft Order on the Amendment of the Order of the Minister of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania „Compensation for the tour operators of the Republic of Lithuania for bringing the tourists back after announcement of the emergency situation” of 11 November 2020 by the Minister of the Economy and Innovation of the Republic of Lithuania (attached hereto)

Strategic Action Plan for 2021-2023 of the Ministry of the Economy and Innovation approved by Order No. 4-217 of the Minister of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania of 23 March 2021.

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 0,35 (millió)

Éves költségvetés: EUR 0,35 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Utazásszervezés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry of the Economy and Innovation of the Republic of Lithuania

Gedimino Ave. 38, 01104 Vilnius, Lithuania

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

| A határozat elfogadásának időpontja | 2021.4.23 |
| --- | --- |
| Támogatás száma | SA.62690 (2021/N) |
| Tagállam | Észtország |
| Régió | Estonia | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | COVID-19: Amendments to schemes SA.56804, SA.57028 and SA.59278 |
| Jogalap | 1) | The conditions of providing extraordinary loans and guarantees by Foundation KredEx, |

A határozat elfogadásának időpontja

2021.4.23

Támogatás száma

SA.62690 (2021/N)

Tagállam

Észtország

Régió

Estonia

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

COVID-19: Amendments to schemes SA.56804, SA.57028 and SA.59278

Jogalap

1)

The conditions of providing extraordinary loans and guarantees by Foundation KredEx,

| 2) | The loan scheme and guarantee plan by Rural Development Foundation, |
| --- | --- |

2)

The loan scheme and guarantee plan by Rural Development Foundation,

| 3) | Regulation no. 97 of the Minister of Foreign Trade and Innovation Technology |
| --- | --- |

3)

Regulation no. 97 of the Minister of Foreign Trade and Innovation Technology

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Kezességvállalás, Kedvezményes hitel

Költségvetés

Teljes költségvetés: EUR 5 (millió)

Éves költségvetés: EUR 5 (millió)

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

-ig 2021.12.31

Gazdasági ágazat

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Sihtasutus KredEx (Foundation KredEx); Maaelu Edendamise Sihtasutus (Rural Development Foundation); Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus EAS (Foundation Enterprise Estonia) |
| --- |
| Hobujaama 4, 10151 Tallinn; Oru 21, 71003 Viljandi; Lasnamäe 2, 11412 Tallinn |

Sihtasutus KredEx (Foundation KredEx); Maaelu Edendamise Sihtasutus (Rural Development Foundation); Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus EAS (Foundation Enterprise Estonia)

Hobujaama 4, 10151 Tallinn; Oru 21, 71003 Viljandi; Lasnamäe 2, 11412 Tallinn

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.5.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/29

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

SA.39639 (2021/C) (korábbi 2021/NN) számú állami támogatás – Állítólagos állami támogatási intézkedések a Cineca – IT konzorcium javára

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 177/02)

2021. március 1-i levelében, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Olaszországot arról, hogy a fent említett intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax + 32 22961242 |
| Stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax + 32 22961242

Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Olaszországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik és/vagy a benyújtott észrevételek részeinek bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

Eljárás

2014. október 15-én a Bizottsághoz panasz érkezett az olaszországi BeSmart S.r.l. informatikai magánvállalkozástól (a továbbiakban: a panaszos) a Cineca nonprofit konzorciumnak nyújtott állítólagos állami támogatással kapcsolatban. A konzorciumot annak idején az olaszországi Oktatási, Felsőoktatási és Kutatási Minisztérium (a továbbiakban: MIUR), továbbá olaszországi egyetemek és kutatóközpontok alkották. A Cineca 1) informatikai szolgáltatásokat kínál egyetemeknek, 2) informatikai szolgáltatásokat kínál a MIUR-nak, különböző egyéb közigazgatási szerveknek és egyes kereskedelmi szervezeteknek, valamint 3) nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) szolgáltatásokat kínál állami és magánszervezeteknek.

Az intézkedések leírása

A Cineca éves finanszírozásban részesül a MIUR-tól i. a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért, és ii. a működési költségekhez és a HPC-szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó beruházásokhoz való hozzájárulás formájában. A Cineca egyetemektől is részesül kifizetésekben informatikai szolgáltatások nyújtásáért.

A panaszos azt állítja, hogy i. a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért a Cineca számára biztosított éves állami finanszírozás, valamint ii. az olasz egyetemek által az informatikai szolgáltatások nyújtásáért teljesített kifizetések a Cinecának nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek.

A panaszos azt is állítja, hogy a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokkal és a HPC-szolgáltatásokkal összefüggő állami finanszírozás egy részét olyan gazdasági tevékenységek kereszttámogatására használták fel, amelyek esetében a panaszos a Cinecával versenyez.

Olaszország azzal érvel, hogy a Cineca alapvető szerepet tölt be a nemzeti oktatási és kutatási rendszerben annak révén, hogy megfelelő támogatást nyújt a MIUR-nak, a felsőoktatási rendszernek, a kutatói közösségnek és az oktatási ágazatnak. Olaszország szerint a Cineca elengedhetetlen ahhoz, hogy a MIUR és az egyetemek el tudják látni közfeladataikat. Olaszország továbbá azzal érvel, hogy a Cinecának az informatikai szolgáltatások nyújtásáért fizetett árak nem magasabbak a piaci áraknál. Így a Cineca nem részesül szelektív előnyben. Emellett a Cineca által nyújtott informatikai szolgáltatások nagy mértékben átfogóak és interoperábilisak, ami megkülönbözteti a Cinecát versenytársaitól.

Végül Olaszország a kereszttámogatás állítólagos fennállását illetően azzal érvel, hogy az olasz számviteli szabályoknak megfelelő számviteli módszerek biztosítják, hogy nem történt kereszttámogatás 2016 előtt, és hogy 2016-ban bevezették a számviteli elkülönítést. Ez kizárná a kereszttámogatást.

Az intézkedések értékelése

A Bizottság azt kívánja megállapítani, hogy 1) a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért a Cineca részére teljesített kifizetések és 2) az olasz egyetemek által a Cineca részére teljesített kifizetések állami támogatásnak minősülnek-e. A Bizottság továbbá azt kívánja megállapítani, hogy a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokkal és a HPC-szolgáltatásokkal összefüggésben a Cinecának teljesített kifizetések túlkompenzációt eredményeztek-e, vagy azok a Cineca gazdasági tevékenységeinek kereszttámogatására szolgáltak-e.

A MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért teljesített kifizetéseket illetően a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy nem zárható ki a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatások és a MIUR alapvető feladatai közötti szoros kapcsolat. A Bizottság felkéri Olaszországot, hogy tisztázza a MIUR alapvető feladatainak jellegét, valamint azt, hogy a Cineca által nyújtott informatikai szolgáltatások mennyiben szükségesek az említett alapvető feladatok teljesítéséhez.

A Bizottság továbbá információt kér arra vonatkozóan, hogy a MIUR piaci árat fizetett-e a szóban forgó szolgáltatásokért, illetve arra vonatkozóan, hogy a Cineca szelektív előnyben részesült-e.

Az olasz egyetemeknek nyújtott informatikai szolgáltatásokat illetően a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy olyan tevékenységről van szó, amely elválaszthatatlanul kapcsolódik az állam felsőoktatási feladatához, és ezért nem gazdasági jellegű. Amennyiben ez az előzetes következtetés megerősítést nyerne, úgy a Cineca az említett tevékenységet illetően nem minősülne a vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében vett vállalkozásnak, és az érintett egyetemek által a Cineca részére teljesített kifizetések nem minősülnének állami támogatásnak. A Bizottság észrevételeket és további információkat kér az érdekelt felektől e kérdéssel kapcsolatban.

A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az olasz egyetemek által a Cineca részére teljesített kifizetéseket az államnak betudható állami forrásokból nyújtják.

Továbbá, a Bizottság előzetes következtetése szerint fennáll a lehetősége annak, hogy az egyetemek nem piaci árat fizettek a Cineca által nyújtott szolgáltatásokért, így a Cineca szelektív előnyben részesülhetett.

Végezetül a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy Olaszország 2016 előtt nem vezetett be hatékony számviteli elkülönítést biztosító rendszert. A Bizottság ezért azt vizsgálja, hogy 2016 előtt szavatolták-e megfelelő biztosítékok révén a hatékony számviteli elkülönítést a Cinecán belül annak érdekében, hogy kizárható legyen a kereskedelmi tevékenységek bármilyen kereszttámogatása az értékelési időszakban.

Az állami támogatást nyújtó tagállamnak kell bizonyítania, hogy az általa nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (2) vagy (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal (1). Olaszország nem terjesztett elő érveket a vitatott intézkedések összeegyeztethetőségének bizonyítására.

Ebben a szakaszban a Bizottság nem lát arra utaló jelet, hogy a vitatott intézkedések keretében a Cineca részére nyújtott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni, és felkéri Olaszországot, hogy nyújtsa be az említett intézkedések esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos álláspontját és bizonyítékot.

Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 16. cikkének megfelelően valamennyi jogellenes támogatás visszatéríttethető a kedvezményezettel.

A LEVÉL SZÖVEGE

Dopo aver esaminato le informazioni trasmesse dalle autorità italiane in merito alle misure in oggetto, la Commissione europea desidera informare l'Italia della propria decisione di avviare il procedimento di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea («TFUE»).

1.   Procedimento

| (1) | Il 15 ottobre 2014 la Commissione ha ricevuto una denuncia da BeSmart S.r.l. («BeSmart» o «il denunciante») relativa a presunti aiuti di Stato a favore del Cineca («Cineca» o «il consorzio»). Il 29 ottobre 2014 il denunciante ha fornito ulteriori informazioni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | I servizi della DG Concorrenza hanno trasmesso all'Italia la denuncia e le informazioni supplementari rispettivamente in data 24 ottobre e 31 ottobre 2014. L'Italia ha trasmesso le proprie osservazioni in data 16 gennaio 2015 e 10 marzo 2015. Il 13 marzo 2015 il denunciante ha presentato ulteriori informazioni, che sono state trasmesse all'Italia il 24 marzo 2015. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Il 23 luglio 2015 i servizi della DG Concorrenza e le autorità italiane hanno discusso il caso in una videoconferenza a seguito della quale è stata inviata una richiesta di informazioni il 28 luglio 2015. L'Italia ha risposto il 28 luglio 2015 e l'11 agosto 2015. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Il 1o settembre 2015 i servizi della DG Concorrenza hanno trasmesso all'Italia una richiesta di ulteriori informazioni a cui l'Italia ha risposto il 9 ottobre 2015. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Il denunciante ha fornito ulteriori informazioni riguardanti principalmente lo sviluppo del procedimento giudiziario a livello nazionale, in data 2 marzo 2017, 20 ottobre 2017, 7 marzo 2018, 22 ottobre 2018 e 27 marzo 2019. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Tra l'ottobre 2018 e il dicembre 2019 si sono svolti diversi incontri e scambi telefonici e di posta elettronica tra il denunciante e i servizi della DG Concorrenza. Il 26 luglio 2019 e il 14 ottobre 2019 i servizi della DG Concorrenza hanno inviato all'Italia ulteriori richieste di informazioni a cui le autorità del paese hanno risposto rispettivamente il 22 ottobre 2019 e il 12 novembre 2019. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Il 29 ottobre 2020 e il 19 novembre 2020 il caso è stato discusso con le autorità italiane in videoconferenza. |
| --- | --- |

(7)

2.   Descrizione del presunto beneficiario, del denunciante e delle presunte misure

2.1.   
  Il presunto beneficiario

| (8) | Il Cineca («Cineca» o «Consorzio») è un consorzio interuniversitario che opera senza scopo di lucro, costituito il 14 luglio 1967, su iniziativa del Ministero dell'Istruzione, per la gestione del centro di calcolo elettronico per l'Italia nord-orientale. La sua missione originaria consisteva nel creare in Italia una struttura dedicata al supercalcolo, da utilizzare a fini di ricerca (3): «Scopo primario del Consorzio è assicurare il funzionamento del Centro Calcolo Elettronico, promuovere le condizioni atte a rendere accessibili al Ministero della Pubblica Istruzione e ad ogni consorziato i più avanzati mezzi di elaborazione automatica dei dati, coordinare ricerche intese ad arricchire il patrimonio e il programma di elaborazione, divulgare didatticamente l'utilizzo della elaborazione automatica. Eccezionalmente, il Consorzio può accogliere le richieste — sempre che le medesime presentino interesse scientifico — provenienti da imprese ad alto potenziale produttivo, modernamente attrezzate e in fase di ulteriore sviluppo». Successivamente, il consorzio ha ammesso diverse università pubbliche e private italiane, nonché alcuni enti pubblici di ricerca. Nel 2006 anche il ministero dell'Istruzione, dell'Università e della Ricerca («MIUR» o «ministero») ha aderito al consorzio. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lo statuto del Cineca è stato modificato più volte. Le modifiche più rilevanti miravano principalmente a chiarire la missione del Cineca che consiste in quanto segue:






  a. | fornire servizi informatici al MIUR, alle università e al settore dell'istruzione pubblica promuovendo lo sviluppo di soluzioni standardizzate e condivise; |
| --- | --- | --- |

(9)

a.

fornire servizi informatici al MIUR, alle università e al settore dell'istruzione pubblica promuovendo lo sviluppo di soluzioni standardizzate e condivise;

| b. | fornire servizi di calcolo ad alte prestazioni (HPC). |
| --- | --- |

b.

fornire servizi di calcolo ad alte prestazioni (HPC).

| (10) | Lo statuto del Cineca contiene anche disposizioni sulla metodologia contabile che il Cineca deve adottare. Nel 2009 lo statuto è stato modificato per introdurre disposizioni sulla separazione contabile: «Il bilancio, e la successiva gestione, devono rispondere a criteri di economicità; ferma restando l'unicità della contabilità e del bilancio, attraverso apposite scritture di contabilità analitica ed appositi rapporti periodici è assicurato il rispetto del principio di separazione contabile tra le attività svolte per i consorziati e quelle svolte per i terzi» (4). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Nel 2012 l'articolo 7 (comma 42-bis) della legge n. 135 del 7 agosto 2012 prevedeva la fusione del Cineca con altri due consorzi pubblici (CILEA e CASPUR) al fine di costituire: «un unico soggetto a livello nazionale con il compito di assicurare l'adeguato supporto, in termini di innovazione e offerta di servizi, alle esigenze del Ministero, del sistema universitario, del settore ricerca e del settore istruzione.» |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Nel 2014 erano membri del Cineca i seguenti soggetti: il MIUR, 66 università pubbliche, 4 università non statali (5) e altre istituzioni nazionali. Le università non statali hanno lasciato il consorzio nel 2018 in seguito all'entrata in vigore di un nuovo statuto. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | La partecipazione al consorzio è discrezionale. Tuttavia, con il decreto legge n. 78/2015 (6), le autorità italiane hanno stabilito che i soggetti facenti parte del sistema dell'istruzione, dell'università e della ricerca possano o provvedere direttamente essi stessi ai servizi informativi strumentali al loro funzionamento, o devono farlo per il tramite di enti aventi le stesse caratteristiche del Cineca,. |
| --- | --- |

(13)

2.2.   
  Principali settori di attività del Cineca

| (14) | I principali settori di attività del Cineca consistono nel fornire servizi informatici (7) al MIUR (8) e alle università e servizi di calcolo ad alte prestazioni (HPC). |
| --- | --- |

(14)

(a)   Servizi informatici al MIUR

| (15) | Per conto del MIUR il Cineca progetta, sviluppa e gestisce sistemi informatici a supporto del sistema accademico e della ricerca nazionale che consentono l'interazione tra il ministero e le università. Il consorzio svolge un'ampia gamma di servizi, tra i quali: i) gestione dell'archivio nazionale del personale docente di ruolo e dei ricercatori impiegati presso le università italiane; ii) gestione dei bandi per il finanziamento di progetti di ricerca; iii) gestione di alcuni dati relativi agli studenti (9) iv) funzioni standard di gestione delle risorse umane (come le buste paga) per il personale universitario; v) siti web di studenti e ricercatori; vi) gestione dell'iscrizione ai test di accesso e pre-iscrizione alle facoltà universitarie o ai concorsi generali per insegnanti scolastici; vii) gestione del bilancio delle università e assegnazione di fondi annuali. Il Cineca gestisce anche l'Agenzia nazionale per la valutazione del sistema universitario e di ricerca (ANVUR) e il portale nazionale della ricerca italiana (10). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Per questi servizi, il Cineca ha ricevuto finanziamenti pubblici annuali dell'ordine di 10-20 milioni di EUR. L'importo viene deciso ogni anno mediante decreto. |
| --- | --- |

(16)

(b)   Servizi informatici alle università

| (17) | Il Cineca fornisce un sistema software universitario integrato denominato U-GOV che permette la gestione delle principali aree funzionali delle università (come la gestione della carriera del personale e delle buste paga, la contabilità finanziaria ed economica integrata, la gestione della struttura dei corsi, ecc.). Il sistema U-GOV è costituito da vari moduli software per i) la gestione della struttura dei corsi e dei servizi agli studenti (amministrazione dei corsi, iscrizione degli studenti, amministrazione degli studenti, amministrazione degli esami, ecc.); ii) la gestione delle risorse umane (amministrazione del personale, gestione della carriera, gestione delle buste paga, ecc.); iii) la finanza e la contabilità (finanza, contabilità, pianificazione e controllo, inventario, gestione delle missioni, ecc.); iv) la gestione dei documenti (archiviazione dei documenti, gestione digitale, ecc.). Il Cineca fornisce servizi ad oltre 80 università pubbliche, oltre 25 università e istituzioni non statali o private anche all'estero (11). Le università accedono a tali servizi direttamente dal Cineca o mediante gare pubbliche. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Le entrate corrispondenti per il Cineca dal 2015 al 2018 sono ammontate a circa 173 milioni di EUR, di cui circa 159 milioni di EUR provenienti da università pubbliche e circa 14 milioni di EUR da università non statali o straniere. |
| --- | --- |

(18)

(c)   Servizi di calcolo ad alte prestazioni (HPC)

| (19) | Il Cineca è leader nel settore dell'HPC. Gestisce il più grande centro di HPC in Italia e uno dei principali centri di HPC nell'Unione europea. I servizi di HPC sono destinati principalmente alle organizzazioni pubbliche che intendono progredire nella ricerca di base e in quella applicata (12), sia a livello nazionale che internazionale. Dal 2015 al 2018 i proventi relativi ai servizi di HPC da enti pubblici ammontavano a 148 milioni di EUR, di cui circa 44,5 milioni provenienti dal MIUR. Il Cineca fornisce servizi di HPC anche a imprese private. Tuttavia, secondo l'Italia, la fornitura di servizi di HPC a imprese private è trascurabile. |
| --- | --- |

(19)

(d)   Altri servizi

| (20) | Il Cineca fornisce inoltre servizi al settore biomedico e sanitario (ossia alle imprese del settore sanitario e agli enti di ricerca pubblici o privati, italiani ed esteri, nonché all'industria farmaceutica (13)), nonché a una serie di soggetti pubblici e privati (14) che operano a livello nazionale e internazionale. Le entrate connesse nel periodo 2015-2018 ammontano a circa 77 milioni di EUR (15). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Dal 2006, ogni anno, il Cineca ha ricevuto finanziamenti pubblici diretti dal MIUR per lo svolgimento delle attività descritte nei considerando (15) e (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | La tabella seguente mostra la principale fonte di reddito del Cineca nei settori di attività sopra indicati per gli anni 2015-2018 (16). |
| --- | --- |

(22)

Image 1

2.3.   
  Il denunciante

| (23) | BeSmart è un'impresa specializzata nella progettazione e nello sviluppo di sistemi software per la gestione delle università e delle pubbliche amministrazioni. L'impresa sviluppa tre linee di prodotti (17):






  a. | Smart_Edu: è un pacchetto software per la gestione delle università; Smart_Edu è stato adottato per la prima volta nel 2005 dall'Università di Roma. Smart_Edu è composto da vari moduli software per l'amministrazione delle università (segreteria, corsi, studenti e insegnanti). |
| --- | --- | --- |

(23)

a.

Smart_Edu: è un pacchetto software per la gestione delle università; Smart_Edu è stato adottato per la prima volta nel 2005 dall'Università di Roma. Smart_Edu è composto da vari moduli software per l'amministrazione delle università (segreteria, corsi, studenti e insegnanti).

| b. | Smart_Gov: un pacchetto software per la gestione delle richieste di finanziamenti pubblici, per la firma digitale, per la gestione delle biblioteche digitali e per la posta elettronica, ecc. |
| --- | --- |

b.

Smart_Gov: un pacchetto software per la gestione delle richieste di finanziamenti pubblici, per la firma digitale, per la gestione delle biblioteche digitali e per la posta elettronica, ecc.

| c. | Smart_Web: BeSmart sviluppa applicazioni Internet (ossia siti web e applicazioni per il commercio elettronico) e possiede competenze specifiche in materia di portali web integrati con banche dati complesse. |
| --- | --- |

c.

Smart_Web: BeSmart sviluppa applicazioni Internet (ossia siti web e applicazioni per il commercio elettronico) e possiede competenze specifiche in materia di portali web integrati con banche dati complesse.

| (24) | BeSmart non fornisce servizi di HPC. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Il denunciante sostiene che le modifiche introdotte nello statuto non sono idonee a far sì che il Cineca possa qualificarsi come un ente in house. Un contenzioso è attualmente pendente dinanzi al TAR del Lazio. |
| --- | --- |

(25)

3.   Argomentazioni del denunciante

3.1.   
  Servizi informatici al MIUR

| (26) | Secondo il denunciante, il finanziamento pubblico annuale del MIUR a favore del Cineca per la fornitura di servizi informatici costituirebbe un aiuto illegale e incompatibile. Il MIUR avrebbe dovuto appaltare tali servizi sul mercato mediante una procedura di gara, in quanto il Cineca non era un fornitore in house. L'affidamento in via diretta al Cineca ha conferito un vantaggio economico a quest'ultimo, in quanto i prezzi applicati per tali servizi sono stati superiori al prezzo di mercato. Il denunciante afferma che non sono in linea con i prezzi di riferimento della Consip (18). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Prima del 2015 tali fondi, assegnati annualmente ex ante con un decreto legge, sarebbero stati a fondo perduto; è quindi evidente che non erano direttamente connessi alle attività effettivamente svolte dal Consorzio per il MIUR. Il denunciante ha sostenuto che la sua posizione è stata confermata dalle sentenze (19) del Consiglio di Stato (20). |
| --- | --- |

(27)

3.2.   
  Servizi informatici alle università italiane

| (28) | Il denunciante ritiene che il Cineca non sia un'organizzazione in house del MIUR e delle università appartenenti al consorzio. Di conseguenza, il MIUR dovrebbe concludere contratti con il Cineca solo sulla base di una procedura di selezione competitiva. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Secondo il denunciante, i prezzi che le università italiane pagano al Cineca per la fornitura di software e servizi informatici sono superiori ai prezzi di mercato. Ciò costituirebbe un elemento di aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | A titolo illustrativo dei prezzi gonfiati del Cineca, il denunciante ha citato esempi specifici di prezzi superiori al livello di mercato (21). |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Il denunciante sostiene inoltre che le università ricevono ulteriori incentivi ad acquistare dal Cineca. Cineca fornisce al MIUR i servizi informatici necessari per la raccolta e il controllo dei dati accademici — mediante la banca dati ANS, l'Anagrafe Nazionale degli Studenti — che consentono alle università di ottenere sovvenzioni dal fondo denominato «Fondo Finanziamento Ordinario» («FFO») (22). È pertanto indispensabile che i sistemi applicativi gestionali utilizzati dalle università siano interoperabili (23) con tale banca dati, sviluppata e gestita dal Cineca, e che i fornitori del software di gestione delle università conoscano le specifiche tecniche di tali banche dati per la ricezione dei dati. Pur pagando prezzi gonfiati, utilizzando le applicazioni del Cineca, le università ottengono un accesso più facile alle sovvenzioni dell'FFO, fatto che compensa i costi di appalto più elevati. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Pertanto, il ruolo svolto dal Cineca di fornitore privilegiato di servizi per il MIUR nel contesto del sistema universitario conferirebbe al Cineca un considerevole vantaggio tecnico ed economico. Ciò spiegherebbe perché le università sono disposte a pagare un prezzo presumibilmente gonfiato per l'utilizzo delle applicazioni del Cineca. |
| --- | --- |

(32)

3.3.   
  Altre affermazioni: sovvenzioni incrociate/sovracompensazione

| (33) | Le «risorse» del Cineca sono costituite dai finanziamenti erogati annualmente dal MIUR per i servizi informatici forniti al MIUR stesso (considerando (15) e (26)), dalle entrate derivanti dalla fornitura di servizi informatici alle università (considerando (17) e (28)), dai finanziamenti erogati dal MIUR per la fornitura di servizi di HPC (si veda il considerando (19)) e da altri importi versati al consorzio da altre pubbliche amministrazioni (24). Tali «risorse» sarebbero utilizzate per coprire le spese sostenute dal consorzio, in relazione a tutte le attività svolte, sia per i membri del consorzio che per altri soggetti, pubblici e privati. Pertanto, secondo il denunciante, i fondi pubblici sarebbero stati utilizzati per il sovvenzionamento incrociato di attività economiche in cui il Cineca si trova ad affrontare la concorrenza del denunciante. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Secondo il denunciante, il Cineca non disponeva di una separazione contabile dal 2006. Il denunciante sostiene inoltre che la metodologia di ripartizione dei costi non era basata su criteri di ripartizione dei costi decisi ex ante (25). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Per i servizi informatici al MIUR, al Cineca dovrebbe essere corrisposto solo l'importo relativo ai servizi effettivamente forniti al MIUR. L'importo effettivamente versato dovrebbe basarsi su una relazione sulle attività effettivamente svolte. Tuttavia, secondo il denunciante, fino al 2015 (26) il Cineca non aveva neppure presentato una relazione sul costo delle attività svolte per il MIUR al fine di ottenere il versamento dell'importo corrispondente (27). |
| --- | --- |

(35)

4.   Le misure contestate

| (36) | Sulla base della denuncia e delle informazioni ricevute dalle autorità italiane, la Commissione ha individuato le seguenti possibili misure di aiuto di Stato a favore del Cineca:






  a. | Misura 1: il finanziamento pubblico annuale ricevuto dal Cineca per la fornitura di servizi informatici al MIUR (cfr. la sezione 2.2(a)). Nel 2006 Cineca ha iniziato a fornire tali servizi al MIUR; pertanto, tale misura sarà valutata a partire dal 2006. |
| --- | --- | --- |

(36)

a.

Misura 1: il finanziamento pubblico annuale ricevuto dal Cineca per la fornitura di servizi informatici al MIUR (cfr. la sezione 2.2(a)). Nel 2006 Cineca ha iniziato a fornire tali servizi al MIUR; pertanto, tale misura sarà valutata a partire dal 2006.

| b. | Misura 2: i pagamenti effettuati in relazione alla fornitura di servizi informatici alle università italiane (cfr. la sezione 3.2). Tale misura sarà valutata a partire dal 24 ottobre 2004. La Commissione osserva che il suo primo intervento risale al 24 ottobre 2014. Pertanto, a causa del termine di prescrizione di dieci anni previsto dall'articolo 17 del regolamento (UE) 2015/1589 del Consiglio, un potenziale recupero di aiuti illegali potrebbe riguardare solo il periodo che decorre dal 24 ottobre 2004. |
| --- | --- |

b.

Misura 2: i pagamenti effettuati in relazione alla fornitura di servizi informatici alle università italiane (cfr. la sezione 3.2). Tale misura sarà valutata a partire dal 24 ottobre 2004. La Commissione osserva che il suo primo intervento risale al 24 ottobre 2014. Pertanto, a causa del termine di prescrizione di dieci anni previsto dall'articolo 17 del regolamento (UE) 2015/1589 del Consiglio, un potenziale recupero di aiuti illegali potrebbe riguardare solo il periodo che decorre dal 24 ottobre 2004.

| c. | Altre affermazioni: la Commissione valuterà inoltre la presunta esistenza di una sovracompensazione e/o di sovvenzioni incrociate derivanti dal finanziamento pubblico per la fornitura di servizi informatici al MIUR e per la fornitura di servizi di HPC. |
| --- | --- |

c.

Altre affermazioni: la Commissione valuterà inoltre la presunta esistenza di una sovracompensazione e/o di sovvenzioni incrociate derivanti dal finanziamento pubblico per la fornitura di servizi informatici al MIUR e per la fornitura di servizi di HPC.

5.   Posizione delle autorità italiane

5.1.   
  Contesto

| (37) | L'Italia ha chiarito il ruolo del Cineca nel contesto del sistema nazionale dell’ istruzione e del sistema della ricerca: |
| --- | --- |

(37)

| (38) | il Cineca è l'unico soggetto di livello nazionale incaricato di fornire adeguata innovazione e supporto tecnico al MIUR, al sistema universitario, alla comunità di ricerca e al settore dell'istruzione (28). L'Italia descrive i compiti svolti dal Cineca come effettuati nell' «interesse pubblico generale». Tali compiti sono illustrati nella legge e nello statuto del Cineca (cfr. il considerando (8)) e figurano nei decreti ministeriali che definiscono le funzioni di servizio pubblico del Cineca. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Il Cineca è un consorzio senza scopo di lucro. Svolge la parte essenziale delle sue attività per realizzare la sua missione di interesse pubblico generale. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | L'Italia ha inoltre chiarito che il software e l'hardware utilizzati per fornire i servizi descritti ai considerando (15), (17) e (19), cioè i servizi per il MIUR, le università e i servizi di HPC, sono diversi. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | L'Italia ha inoltre commentato la struttura del segmento di mercato dei servizi informatici per le università offerti dal Cineca, spiegando che il Cineca è entrato in questo mercato al solo scopo di colmare il vuoto lasciato da altri concorrenti dopo le varie riforme avviate nel 1999. A seguito di tali riforme, le poche imprese private che fino a quel momento erano attive sul mercato rilevante hanno abbandonato il mercato a causa delle loro dimensioni ridotte e/o delle dimensioni limitate del mercato stesso. Se è vero che questo segmento di mercato è coperto non solo dal Cineca, ma anche da altri operatori, questi ultimi, tra cui il denunciante, offrono solo soluzioni parziali, quindi incomplete e incapaci di soddisfare le esigenze funzionali delle università in maniera esaustiva. |
| --- | --- |

(41)

5.2.   
  Servizi informatici al MIUR

| (42) | Le autorità italiane hanno chiarito che l'obiettivo dei sistemi informatici forniti al MIUR, che interagiscono con quelli forniti alle università, è sostenere il decentramento delle attività mantenendo nel contempo elevati standard qualitativi in tutte le fasi del processo. Il sistema informatico del MIUR gestisce l'archivio nazionale del personale docente di ruolo e dei ricercatori impiegati presso le università italiane. Il sistema è supportato da una serie di altri sottosistemi a sostegno dell'interazione tra il ministero e le università. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | I servizi forniti dal Cineca al MIUR e, per suo conto, all'intero sistema di istruzione, sono finalizzati esclusivamente a consentire al MIUR di assolvere le sue funzioni di ministero; pertanto, essi non rientrano nel campo di applicazione delle norme in materia di concorrenza e, quindi, delle norme in materia di aiuti di Stato. L'Italia sostiene che i servizi del Cineca non rientrano nel campo di applicazione del diritto della concorrenza in quanto hanno lo scopo di consentire ai membri del Cineca di adempiere ai loro obblighi di servizio pubblico e non sono destinati al mercato in senso lato. |
| --- | --- |

(43)

5.2.1.   Il Cineca è un fornitore in house per il MIUR

| (44) | L'Italia respinge l'affermazione secondo cui i finanziamenti forniti al Cineca configurano un aiuto di Stato anche sulla base del fatto che il Cineca si qualifica come una società in house dal momento che:






  a. | il Cineca è di proprietà pubblica. Anche le università private italiane che partecipano in qualità di membri del Cineca sono tutte considerate enti appartenenti al sistema nazionale di istruzione e ricerca universitaria; |
| --- | --- | --- |

(44)

a.

il Cineca è di proprietà pubblica. Anche le università private italiane che partecipano in qualità di membri del Cineca sono tutte considerate enti appartenenti al sistema nazionale di istruzione e ricerca universitaria;

| b. | i membri del consorzio esercitano un «controllo analogo» sul Cineca; |
| --- | --- |

b.

i membri del consorzio esercitano un «controllo analogo» sul Cineca;

| c. | il Cineca svolge la maggior parte delle sue attività nell'interesse dei suoi membri. |
| --- | --- |

c.

il Cineca svolge la maggior parte delle sue attività nell'interesse dei suoi membri.

5.2.2.   Assenza di sovracompensazione: la compensazione non supera i costi sostenuti dal Cineca per fornire i servizi informatici al MIUR

| (45) | Secondo l'Italia, il Cineca fornisce servizi informatici al MIUR a fronte di una remunerazione che non è superiore ai costi sostenuti dal consorzio. Di conseguenza, la remunerazione non conferisce un vantaggio al Cineca. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | L'Italia chiarisce che i fondi assegnati al Cineca per la fornitura di servizi informatici al MIUR non costituiscono fondi a fondo perduto, ma corrispondono all'importo massimo assegnato per i servizi informatici al MIUR. |
| --- | --- |

(46)

5.2.3.   Assenza di aiuto: il MIUR ha pagato i servizi informatici al prezzo di mercato

| (47) | I prezzi pagati per la fornitura di servizi informatici al MIUR sono in linea con i prezzi di mercato. Il parametro utilizzato dal denunciante, che fa riferimento ai prezzi indicati dalla Consip (cfr. il considerando (26)) per servizi presumibilmente comparabili non è adeguato, in quanto tali prezzi si riferiscono a servizi che sono molto diversi da quelli forniti dal Cineca. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | L'Italia dichiara di aver applicato la normativa italiana in materia di contratti pubblici (articolo 192, comma 2, del decreto legge 18 aprile 2016 n. 50), in base a cui: «Ai fini dell'affidamento in house di un contratto avente ad oggetto servizi disponibili sul mercato in regime di concorrenza, le stazioni appaltanti effettuano preventivamente la valutazione sulla congruità economica dell'offerta dei soggetti in house, avuto riguardo all'oggetto e al valore della prestazione, dando conto nella motivazione del provvedimento di affidamento delle ragioni del mancato ricorso al mercato, nonché dei benefici per la collettività della forma di gestione prescelta, anche con riferimento agli obiettivi di universalità e socialità, di efficienza, di economicità e di qualità del servizio, nonché di ottimale impiego delle risorse pubbliche». |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Secondo l'Italia, l'aggiudicazione dell'appalto all'entità in house Cineca dovrebbe essere considerata conforme alle norme in materia di aiuti di Stato. |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Pur ritenendo che il rimborso per la fornitura di servizi informatici al MIUR non costituisca un aiuto, il MIUR ha sospeso, a titolo precauzionale, i pagamenti al Cineca per gli anni 2015, 2016, 2017 e 2018. |
| --- | --- |

(50)

5.3.   
  Servizi informatici alle università italiane

5.3.1.   Vi è concorrenza nel mercato dei servizi informatici per le università, ma i servizi informatici forniti dal Cineca sono i più completi

| (51) | Per quanto riguarda i servizi informatici alle università (cfr. il considerando (17)), l'Italia ha chiarito che il loro scopo è soddisfare l'esigenza delle università di dotarsi di adeguati sistemi di gestione, sia per i compiti amministrativi che per la gestione dei processi. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | Tali applicazioni e i servizi informatici che supportano — in particolare U-GOV (cfr. il considerando (17)) — sono stati concepiti, progettati e sviluppati per svolgere due funzioni fondamentali:






  a. | comunicare tra loro, al fine di dotare ciascuna università di un sistema globale e organico, fornendo una visione unitaria e un approccio a tutte le questioni gestionali; e |
| --- | --- | --- |

(52)

a.

comunicare tra loro, al fine di dotare ciascuna università di un sistema globale e organico, fornendo una visione unitaria e un approccio a tutte le questioni gestionali; e

| b. | comunicare con il MIUR, al fine di consentire a ciascuna università di interagire quotidianamente con esso. |
| --- | --- |

b.

comunicare con il MIUR, al fine di consentire a ciascuna università di interagire quotidianamente con esso.

| (53) | Quando concede in licenza un software alle università, il Cineca fornisce loro anche: a) manutenzione correttiva; b) manutenzione evolutiva; c) un servizio di help-desk. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Ogni software è commercializzato separatamente dal Cineca, in modo da consentire a ciascuna università di acquistare solo il software (o servizi basati su software) che copre le aree di loro specifico interesse. Le università non hanno alcun obbligo di acquistare l'intera gamma di software o servizi forniti dal Cineca; sono libere di acquistare software offerti da altri fornitori per alcune delle loro aree/attività. |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Le condizioni contrattuali, anche per quanto riguarda i prezzi, applicate dal Cineca sono le stesse per tutte le università. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Secondo l'Italia, il mercato dei servizi informatici per le università è servito non solo dal Cineca, ma anche da altri operatori. Tuttavia, gli altri operatori offrono solo soluzioni parziali e incomplete e non sono in grado di soddisfare le esigenze funzionali delle università. Invece, il Cineca offre un sistema integrato i cui singoli moduli sono stati concepiti, progettati e attuati specificamente per interagire tra loro e con il MIUR. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Per il 2015 l'Italia ha fornito i dati relativi alla quota di mercato (29) di ciascun prodotto per la gestione delle università.







  Prodotto | Membro del consorzio | Non aderente al consorzio |
| --- | --- | --- | --- |
| Didattica e sistema di segreteria studenti

  25 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca. | | |
| Sistema di gestione delle risorse umane

  18 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca. | | |
| Sistema di gestione contabilità

  38 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca. | | |
| Sistema di gestione documenti

  41 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca. | | |

(57)

Prodotto

Membro del consorzio

Non aderente al consorzio

Didattica e sistema di segreteria studenti

25 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca.

Image 2

Image 3

Sistema di gestione delle risorse umane

18 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca.

Image 4

Image 5

Sistema di gestione contabilità

38 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca.

Image 6

Image 7

Sistema di gestione documenti

41 atenei hanno optato per sistemi diversi da quelli del Cineca.

Image 8

Image 9

| (58) | Secondo le autorità italiane, pertanto, i servizi forniti dal Cineca assolvono la missione di interesse pubblico che gli è stata affidata. Ogniqualvolta richiesto, il Cineca ha il dovere di fornire alle università italiane i servizi informatici essenziali per il loro funzionamento e di rispondere alle loro esigenze didattiche e scientifiche. Il Cineca promuove la cooperazione istituzionale tra i soggetti appartenenti al sistema nazionale di istruzione. In particolare, per quanto riguarda i rapporti tra il Cineca e il MIUR, l'Italia ha dichiarato che il Cineca opera in qualità di «entità organizzativa del Ministero». |
| --- | --- |

(58)

5.3.2.   I prezzi applicati dal Cineca non sono superiori ai prezzi di mercato

| (59) | Secondo l'Italia, il Cineca non vende servizi informatici per le università a prezzi gonfiati. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | I prezzi del Cineca sono pienamente coerenti con lo sforzo necessario per sviluppare le funzionalità essenziali dei prodotti utilizzati per fornire i servizi informatici alle università. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Inoltre, i prezzi comprendono anche il costo di customizzazione dei prodotti. La disponibilità a pagare un prezzo superiore da parte delle università è dovuta al fatto che tale prezzo include anche l'assistenza tecnica e la customizzazione dei prodotti. Ciò è in linea con il funzionamento del mercato dell'informatica. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | Se i prodotti e i servizi degli altri fornitori possono risultare più economici, quelli offerti dal Cineca sono più facili da integrare nel sistema universitario; inoltre, i prodotti degli altri fornitori non possiedono tutte le funzionalità di cui le università hanno bisogno. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | L'Italia ha dichiarato che, coerentemente con l'obiettivo di interesse pubblico generale perseguito dal Cineca — e, per il tramite di esso, dal MIUR — l'importo complessivo pagato dalle entità pubbliche beneficiarie dei servizi del Cineca è equivalente ai costi complessivi del Cineca (in altri termini, l'importo versato al Cineca copre solo il costo dei servizi da esso resi). |
| --- | --- |

(63)

5.4.   
  Presunte sovvenzioni incrociate/sovracompensazione

| (64) | L'Italia ha chiarito che, ai sensi dello statuto del Cineca (30), «attraverso apposite scritture di contabilità analitica ed appositi rapporti periodici è assicurato il rispetto del principio di separazione contabile tra le attività svolte per i consorziati e quelle svolte per i terzi». |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Le autorità italiane hanno chiarito che nel 2016 è stato adottato un sistema formale di separazione contabile. Nel periodo 2004-2016 erano in atto un sistema «adeguato» di separazione contabile e di audit. Nel corso di tale periodo, i sistemi contabili del Cineca sono stati modificati. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Le autorità italiane hanno dichiarato quanto segue:






  a. | negli anni 2004-2005 vigeva un sistema di contabilità finanziaria, basata sui capitoli di spesa che assicurava un pareggio delle risorse acquisite e delle relative spese; |
| --- | --- | --- |

(66)

a.

negli anni 2004-2005 vigeva un sistema di contabilità finanziaria, basata sui capitoli di spesa che assicurava un pareggio delle risorse acquisite e delle relative spese;

| b. | dal 2006 è stata utilizzata una procedura di contabilità analitica costituita da centri di costo e di profitto. I costi e i profitti sono stati articolati con riferimento alle unità operative di primo livello dell'assetto organizzativo del Cineca. |
| --- | --- |

b.

dal 2006 è stata utilizzata una procedura di contabilità analitica costituita da centri di costo e di profitto. I costi e i profitti sono stati articolati con riferimento alle unità operative di primo livello dell'assetto organizzativo del Cineca.

| (67) | Per gli anni dal 2006 al 2014, i modelli di controllo di gestione adottati erano finalizzati alla determinazione del margine di contribuzione, ovvero si trattava di sistemi di controllo di tipo direct costing che prevedevano l'attribuzione dei soli costi diretti ai centri di profitto. L'Italia ha dichiarato che i sistemi di tipo direct costing sono ampiamente utilizzati e permettono di determinare il margine di contribuzione mettendo a confronto costi e ricavi, riducendo al minimo gli ambiti di ambiguità. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Tuttavia, la quota parte dei costi diretti è progressivamente aumentata negli anni con l'affinamento della procedura di contabilità analitica e l'adozione di applicativi sempre più performanti. Lo sviluppo del sistema di contabilità dei costi ha consentito di affinare progressivamente la quota dei costi direttamente imputabili ai centri di costo e, di conseguenza, ai centri di profitto. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Nel corso del 2015 è stata implementata una nuova procedura di contabilità analitica che, oltre a fornire una classificazione dei ricavi più articolata, ha ulteriormente incrementato la quota parte dei costi direttamente imputabili attribuibile ai centri di costo e di profitto. La nuova procedura di contabilità dei costi è entrata in vigore nel 2016. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Il nuovo sistema contabile, inoltre, è stato caratterizzato dal passaggio dalla logica a margine di contribuzione a quella di full costing, ovvero l'attribuzione dei costi alle singole unità organizzative /centri di profitto è stata estesa oltre che ai costi diretti anche a quelli indiretti. |
| --- | --- |

(70)

| (71) | L'Italia ha illustrato il funzionamento della procedura di attribuzione alle unità organizzative e ai centri di costo (driver di attribuzione). |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Secondo l'Italia, dal 2016 i costi sono interamente attribuiti alle unità organizzative pertinenti. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Tuttavia, anche i sistemi di controllo di gestione a cui si ricorreva prima del 2016 erano caratterizzati da un sistema di separazione contabile fra le unità operative precedentemente richiamate, con la sola particolarità che la quota parte dei costi diretti e/o dei costi di carattere generale, anziché essere direttamente attribuita alle unità organizzative, veniva ribaltata alle unità operative sulla base di parametri e driver specificatamente individuati. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | L'Italia ha sottolineato che i servizi informatici resi al MIUR e i servizi di HPC costituiscono due unità operative contabilmente separate dai costi e dai ricavi relativi ad altre attività. Inoltre, nell'ambito dell'unità relativa ai servizi di HPC, al cui interno confluiscono le attività finanziate dal MIUR, i progetti finanziati da soggetti pubblici e i servizi forniti a soggetti privati, la separazione contabile è assicurata mediante l'utilizzo della struttura contabile «progetto». |
| --- | --- |

(74)

| (75) | Pertanto, l'Italia ha argomentato che:






  a. | il Cineca possiede un sistema di contabilità analitica che consente una separazione contabile basata su costi e ricavi dal 2006. Tale separazione era assicurata anche per il 2005 tenendo in considerazione entrate e uscite. Tutti i sistemi adottati nel corso degli anni hanno pertanto, garantito la separazione contabile/gestionale fra le varie unità operative e quindi sono da considerare adeguati ad evitare ogni possibile sovvenzione incrociata di attività economiche con fondi pubblici; |
| --- | --- | --- |

(75)

a.

il Cineca possiede un sistema di contabilità analitica che consente una separazione contabile basata su costi e ricavi dal 2006. Tale separazione era assicurata anche per il 2005 tenendo in considerazione entrate e uscite. Tutti i sistemi adottati nel corso degli anni hanno pertanto, garantito la separazione contabile/gestionale fra le varie unità operative e quindi sono da considerare adeguati ad evitare ogni possibile sovvenzione incrociata di attività economiche con fondi pubblici;

| b. | il modello di contabilità analitica in vigore dal 2016 rappresenta un ulteriore affinamento del sistema di separazione contabile esistente. |
| --- | --- |

b.

il modello di contabilità analitica in vigore dal 2016 rappresenta un ulteriore affinamento del sistema di separazione contabile esistente.

| (76) | L'Italia ha precisato che, per quanto riguarda gli obblighi relativi alle scritture contabili, il Cineca rispetta le disposizioni di cui agli articoli 2214 e seguenti del codice civile nonché le norme contabili nazionali e internazionali. In base a tali disposizioni, il consorzio è soggetto all'obbligo di conservazione delle scritture amministrative e contabili per un periodo massimo di dieci anni. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | Per quanto riguarda la presunta doppia rendicontazione dei costi del personale assegnato nel 2015 per svolgere attività riguardanti i servizi di HPC (cfr. il considerando (19)), l'Italia ha chiarito che ciò non ha comportato nessuna eventuale sovracompensazione (31). Una nuova relazione ha evidenziato che l'importo totale dei costi sostenuti dal Cineca nel 2015 era superiore a quello comunicato al MIUR e da questo pagato per i servizi di HPC. Secondo il MIUR e il Cineca, tale relazione dimostra chiaramente che l'asserita errata imputazione dei costi non ha comportato alcun vantaggio per il Cineca. |
| --- | --- |

(77)

6.   Valutazione

| (78) | La Commissione valuterà se:






  a. | i finanziamenti pubblici annuali corrisposti al Cineca in relazione alla fornitura di servizi informatici al MIUR costituiscono aiuti di Stato, |
| --- | --- | --- |

(78)

a.

i finanziamenti pubblici annuali corrisposti al Cineca in relazione alla fornitura di servizi informatici al MIUR costituiscono aiuti di Stato,

| b. | i pagamenti corrisposti dalle università italiane al Cineca per i servizi informatici costituiscono aiuti di Stato, |
| --- | --- |

b.

i pagamenti corrisposti dalle università italiane al Cineca per i servizi informatici costituiscono aiuti di Stato,

| c. | i pagamenti corrisposti al Cineca in relazione ai servizi informatici forniti al MIUR e ai servizi di HPC hanno costituito un sovvenzionamento incrociato delle attività economiche del Cineca o hanno comportato una sovracompensazione. |
| --- | --- |

c.

i pagamenti corrisposti al Cineca in relazione ai servizi informatici forniti al MIUR e ai servizi di HPC hanno costituito un sovvenzionamento incrociato delle attività economiche del Cineca o hanno comportato una sovracompensazione.

6.1.   
  Esistenza di un aiuto

| (79) | Ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato, sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Per essere considerata aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato, una misura deve soddisfare le seguenti condizioni cumulative: i) deve essere concessa mediante risorse statali ed essere imputabile allo Stato, ii) deve conferire un vantaggio economico a un'impresa, iii) tale vantaggio deve essere selettivo, iv) deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza ed essere idonea a incidere sugli scambi tra Stati membri. Qualora non soddisfi uno solo di tali criteri, la misura non costituisce un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(80)

6.1.1.   Finanziamento del Cineca in relazione alla fornitura di servizi informatici al MIUR

6.1.1.1.   Natura dei servizi forniti ed esistenza di un nesso intrinseco con una «funzione essenziale» dello Stato

| (81) | A norma dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato, si è in presenza di aiuti di Stato solo se viene accordato un vantaggio economico a un'«impresa». Pertanto, la Commissione deve valutare se il Cineca, svolgendo il ruolo di fornitore di servizi informatici al MIUR, possa o non possa essere considerato un'«impresa». |
| --- | --- |

(81)

| (82) | Secondo la giurisprudenza consolidata, la nozione di «impresa» abbraccia qualsiasi entità che eserciti un'attività economica, cioè che offra beni o servizi su un determinato mercato, a prescindere dal suo status giuridico e dalle sue modalità di finanziamento (32). |
| --- | --- |

(82)

| (83) | L'articolo 107, paragrafo 1, del trattato non si applica se lo Stato agisce «esercitando il potere d'imperio» o se le entità pubbliche agiscono «in veste di pubblica autorità» (33). Si considera che un entità agisca esercitando il potere d'imperio qualora l'attività in questione rientri nelle funzioni essenziali dello Stato o sia ad esse connessa «per la sua natura, per il suo oggetto e per le norme alle quali è soggetta» (34). Tali attività «non costituiscono attività economiche» (35). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | La fornitura di servizi informatici al MIUR non sarebbe di natura economica se risultasse intrinsecamente connessa a una funzione essenziale dello Stato italiano. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | La Commissione osserva che il fatto che il Cineca fosse o meno un ente in house del MIUR (cfr. il considerando (44)) non è decisivo ai fini della definizione di un'«attività economica». |
| --- | --- |

(85)

| (86) | Nella decisione sul caso HIS («la decisione HIS») (36), la Commissione ha stabilito che la fornitura di servizi di software universitari era inscindibile dall'obbligo dello Stato di erogare l'istruzione universitaria pubblica, «per la sua natura, per il suo oggetto e per le norme alle quali è soggetta» (37). Inoltre, in linea con la giurisprudenza TenderNed (38), l'offerta di una piattaforma che consenta alle autorità pubbliche di gestire in modo esaustivo le procedure di appalto pubblico era considerata intrinsecamente legata al compito dello Stato di garantire il corretto funzionamento del sistema degli appalti pubblici. |
| --- | --- |

(86)

| (87) | La decisione HIS e la giurisprudenza TenderNed suggeriscono che la fornitura di prodotti e servizi di software universitari potrebbe costituire un «mezzo» che permette alle università pubbliche di adempiere al proprio obbligo legale di assolvere un compito di interesse pubblico nel settore dell'istruzione universitaria (39). In questi casi, la fornitura di software per la gestione delle amministrazioni universitarie e l'offerta di una piattaforma per la gestione delle procedure di appalto pubblico sono risultate intrinsecamente legate ad un compito essenziale dello Stato. Nella causa TenderNed, tutte le componenti del pacchetto software sono risultate legate alla funzione essenziale dello Stato (40). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | D'altro canto, la Commissione osserva anche che, secondo la giurisprudenza esistente, i servizi prestati nell'interesse pubblico e senza scopo di lucro che sono in concorrenza con quelli offerti da operatori che perseguono scopi di lucro sono di natura economica se non rientrano nell'esercizio delle prerogative dei pubblici poteri (41). |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Inoltre, nella decisione adottata sul caso ZVG Portal (42) la Commissione ha concluso che la pubblicazione di aste nell'ambito di procedimenti di insolvenza da parte del portale ZVG, un ente istituito dai Länder tedeschi e designato per tale compito, è risultata intrinsecamente legata all'esercizio dei compiti pubblici, vale a dire delle funzioni giurisdizionali (43). La decisione si basa su argomenti quali il mandato legale di esecuzione del compito (44), la libertà dello Stato di scegliere le modalità di esecuzione del compito (45) e l'efficienza del sistema (46). L'esistenza di operatori commerciali che forniscono lo stesso servizio non ha modificato la valutazione secondo cui l'attività non era di natura economica. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Nel caso in esame, il Cineca fornisce servizi a un ministero (MIUR), il quale non fornisce servizi di istruzione di per sé, bensì servizi amministrativi e di gestione alle università italiane (cfr. il considerando (15)). |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Tuttavia, la Commissione osserva anche che, sulla base delle informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i servizi informatici prestati dal Cineca al MIUR avrebbero lo scopo di consentire a quest'ultimo di assolvere i suoi compiti essenziali di ministero dell'Istruzione e, quindi, il suo mandato pubblico. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | In questa fase, tenuto conto delle argomentazioni avanzate dall'Italia (considerando da (42) a (44) e sulla base delle informazioni disponibili (considerando (8) e (13)) e alla luce della prassi decisionale, non si può escludere che esista un nesso intrinseco tra la fornitura di servizi informatici al MIUR e i compiti essenziali del ministero dell'Istruzione. Tuttavia, dato che in questa fase non si dispone di elementi sufficienti per giungere a una conclusione in tal senso, la Commissione invita l'Italia ed eventuali parti interessate a chiarire la natura dei compiti essenziali del MIUR e il modo in cui la fornitura di servizi informatici da parte del Cineca risulti necessaria per adempiere a tali compiti. |
| --- | --- |

(92)

6.1.1.2.   Risorse statali e imputabilità

| (93) | Il finanziamento pubblico del Cineca per i servizi informatici forniti al MIUR proviene dalle risorse di bilancio dello Stato italiano. Pertanto, fatta salva la questione se la fornitura di servizi informatici al MIUR costituisca un'attività economica, la Commissione conclude in via preliminare che tale finanziamento pubblico proviene da risorse statali. Poiché la decisione di erogare i finanziamenti spetta al MIUR, che è un dipartimento del governo italiano, in questa fase la misura risulta anche imputabile allo Stato italiano. Di conseguenza, la Commissione conclude in via preliminare che la fornitura di servizi informatici da parte del Cineca al MIUR è concessa mediante risorse statali ed è imputabile allo Stato. |
| --- | --- |

(93)

6.1.1.3.   Vantaggio economico selettivo

| (94) | Se il Cineca dovesse essere considerato un'impresa ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE in relazione alla fornitura di servizi informatici al MIUR, la Commissione dovrebbe valutare se abbia beneficiato di un vantaggio economico. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Per vantaggio, ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato, si intende un vantaggio economico che un'impresa non avrebbe ottenuto in condizioni normali di mercato, ossia in assenza dell'intervento statale (47). |
| --- | --- |

(95)

| (96) | Le operazioni economiche effettuate da enti pubblici (comprese le imprese pubbliche) non conferiscono un vantaggio alla loro controparte se sono svolte alle normali condizioni di mercato (48). Per determinare se un'operazione è stata effettuata in tali condizioni, la Commissione applica il criterio dell'operatore in un'economia di mercato («MEO»). Ai fini di tale criterio, devono essere presi in considerazione solo i benefici e gli obblighi connessi al ruolo dello Stato nella sua qualità di operatore economico, ad esclusione di quelli connessi al suo ruolo di potere pubblico. In effetti, il criterio dell'operatore in un'economia di mercato non si applica se lo Stato agisce in quanto autorità pubblica piuttosto che come operatore economico. |
| --- | --- |

(96)

| (97) | Se uno Stato membro sostiene di aver agito come un operatore in un'economia di mercato, esso deve fornire elementi di prova che dimostrano che la decisione di effettuare l'operazione è stata presa sulla base di valutazioni economiche analoghe a quelle che, nelle circostanze di specie, un operatore in un'economia di mercato razionale (con caratteristiche simili a quelle dell'ente pubblico interessato) avrebbe svolto al fine di determinare la redditività o i vantaggi economici dell'operazione (49). |
| --- | --- |

(97)

| (98) | L'Italia sostiene che le operazioni sono state effettuate a prezzi di mercato, ma non ha dimostrato che il MIUR si sia comportato come un operatore in un'economia di mercato in relazione ai pagamenti al Cineca per la fornitura dei servizi informatici in questione. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | La Commissione osserva che la mancanza di vantaggi per il beneficiario dell'aiuto può essere dimostrata anche dal fatto che sia stata organizzata una procedura di gara competitiva, trasparente, non discriminatoria e non soggetta a condizioni. La mancanza di una procedura di gara non significa tuttavia necessariamente che al beneficiario sia stato conferito un vantaggio selettivo. Esistono infatti altri metodi che possono dimostrare che una procedura di selezione è stata competitiva, tra cui il metodo dell’analisi comparativa (benchmarking) o altri metodi (ad esempio, studi di esperti indipendenti) (50) |
| --- | --- |

(99)

| (100) | Uno di questi metodi potrebbe consistere in uno studio dei costi effettuato ex ante da un esperto indipendente che dimostri che l'offerta selezionata rappresenta la scelta più appropriata da parte dell'autorità pubblica. I risultati devono essere convincenti e i dati verificabili. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | In questa fase, e sulla base delle informazioni in suo possesso, la Commissione ritiene che l'Italia non abbia selezionato il Cineca sulla base di una gara competitiva e non abbia dimostrato di avere utilizzato altri metodi che avrebbero prodotto un risultato comparabile a quello di una procedura di gara. Ciò ha consentito al Cineca di fornire al MIUR servizi informatici che altrimenti non sarebbe stato in grado di fornire. Il MIUR ha acquistato i servizi offerti dal Cineca a fronte di un corrispettivo. Inoltre, l'elevato grado di interoperabilità richiesto tra il sistema informatico del MIUR e quello delle università italiane (cfr. il considerando (52)) ha favorito la fornitura di tali servizi da parte del Cineca alle università. L'Italia non ha dimostrato che tali pagamenti per i servizi informatici al MIUR non sono risultati superiori ai prezzi di mercato. In questa fase, pertanto, la Commissione conclude in via preliminare che il Cineca ha beneficiato di un vantaggio economico. |
| --- | --- |

(101)

6.1.1.4.   Distorsione della concorrenza

| (102) | Si ritiene che una misura concessa dallo Stato falsi o minacci di falsare la concorrenza quando è in grado di migliorare la posizione concorrenziale del beneficiario (51). |
| --- | --- |

(102)

| (103) | La Commissione osserva che il fatto che le autorità attribuiscano un servizio pubblico a un fornitore in house non esclude, di per sé, una possibile distorsione della concorrenza. |
| --- | --- |

(103)

| (104) | Il fatto che sia stata consentita la fornitura di servizi informatici direttamente dal Cineca e sia stata imposta la necessità di un'interoperabilità tra il sistema informatico del MIUR e quello delle università italiane porta a concludere, in questa fase, che la fornitura di tali servizi informatici falsa la concorrenza. Gli altri concorrenti non possono fornire i propri servizi al MIUR e soffrono di uno svantaggio concorrenziale quando forniscono tali servizi alle università italiane. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | In questa fase la Commissione conclude in via preliminare che l'acquisto di servizi informatici del Cineca da parte del MIUR ha falsato e minaccia di falsare la concorrenza. Tale distorsione della concorrenza deriverebbe dal vantaggio che il Cineca ha tratto dalla possibilità di vendere servizi che non avrebbe altrimenti venduto. La Commissione esorta le autorità italiane e le parti interessate a chiarire se l'elevato grado di interoperabilità tra il software utilizzato dal MIUR e quello utilizzato dalle università possa essere considerato un forte indizio di distorsione del mercato. |
| --- | --- |

(105)

6.1.1.5.   Incidenza sugli scambi

| (106) | Gli aiuti pubblici alle imprese costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato solo nella misura in cui incidono sugli scambi tra Stati membri. A questo proposito, non è necessario dimostrare una reale incidenza di tale aiuto sugli scambi tra Stati membri, ma basta esaminare se l'aiuto sia idoneo a incidere su tali scambi. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | In particolare, gli organi giurisdizionali dell'Unione hanno stabilito che «allorché un aiuto concesso dallo Stato rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi [all'interno dell'Unione], questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto». |
| --- | --- |

(107)

| (108) | La Commissione ritiene che nell'UE vi siano imprese che forniscono o potrebbero fornire servizi analoghi a quelli forniti al MIUR. |
| --- | --- |

(108)

| (109) | Alla luce delle considerazioni che precedono, in questa fase la Commissione conclude in via preliminare che la misura a sostegno del Cineca in relazione alla fornitura di servizi informatici al MIUR incide sugli scambi. |
| --- | --- |

(109)

6.1.1.6.   Conclusione

| (110) | Alla luce delle considerazioni che precedono, fatta salva la questione se la fornitura di servizi informatici al MIUR costituisca o meno un'attività economica, la Commissione conclude in via preliminare che il finanziamento del Cineca da parte del MIUR per la fornitura dei servizi informatici in questione costituisce un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(110)

6.1.2.   Finanziamento del Cineca in relazione alla fornitura di servizi informatici alle università italiane

6.1.2.1.   Natura economica dei servizi forniti

| (111) | Come ribadito ai considerando da (81) a (84), a norma dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato, si è in presenza di aiuti di Stato solo se viene accordato un vantaggio economico a un'«impresa». La nozione di «impresa» abbraccia qualsiasi entità che eserciti un'attività economica, cioè che offra beni o servizi su un determinato mercato, a prescindere dal suo status giuridico e dalle sue modalità di finanziamento (52). Tuttavia, l'articolo 107, paragrafo 1, non si applica dove lo Stato agisce esercitando il potere d'imperio o qualora l'attività in questione rientri nelle funzioni essenziali dello Stato o sia ad esse connessa «per la sua natura, per il suo oggetto e per le norme alle quali è soggetta» (53). |
| --- | --- |

(111)

| (112) | La fornitura di servizi informatici alle università italiane non sarebbe di natura economica se risultasse intrinsecamente connessa a una funzione essenziale dello Stato italiano. |
| --- | --- |

(112)

La fornitura di servizi informatici da parte del Cineca alle università italiane come attività economica

a.   L'istruzione universitaria è una funzione essenziale dello Stato

| (113) | L'istruzione pubblica organizzata nell'ambito del sistema scolastico nazionale finanziato e controllato dallo Stato può essere considerata un'attività non economica. La Corte di giustizia ha dichiarato che «istituendo e mantenendo un tale sistema di pubblica istruzione, finanziato in generale dal bilancio pubblico e non dagli alunni o dai loro genitori, lo Stato non intendeva svolgere attività lucrative, bensì assolveva i propri compiti in campo sociale, culturale ed educativo nei confronti dei propri cittadini» (54). |
| --- | --- |

(113)

| (114) | La Commissione osserva che, alla luce degli obiettivi di ricerca di profitto che caratterizzano le università non statali italiane, risulta probabile che l'attività didattica da esse svolta sia un'attività economica e non un compito di interesse pubblico. A tale riguardo, occorre ricordare che la presenza di enti a scopo di lucro che operano nell'ambito di un regime di natura non economica non è tale da modificare la natura di tale regime (55). |
| --- | --- |

(114)

b.   Esistenza di un nesso intrinseco tra la fornitura di servizi informatici alle università italiane e il compito dello Stato nel settore dell'istruzione universitaria

| (115) | Come spiegato ai considerando (84) e (87) della presente decisione, sulla base della decisione HIS e della giurisprudenza TenderNed (56), la fornitura di servizi di software universitari può essere intrinsecamente legata all'obbligo dello Stato di erogare l'istruzione universitaria pubblica (57). |
| --- | --- |

(115)

| (116) | Ciò farebbe supporre che la fornitura di prodotti e servizi di software universitari costituisce un «mezzo» che permette alle università pubbliche di adempiere al proprio obbligo legale di assolvere un compito di interesse pubblico nel settore dell'istruzione universitaria (58). |
| --- | --- |

(116)

| (117) | Gli elementi presi in considerazione in queste cause si basano sull'esistenza di obblighi legali funzionali allo svolgimento di compiti di interesse pubblico che incombono sia allo Stato che ai beneficiari degli aiuti di Stato, nonché sulla convergenza degli obiettivi perseguiti. Le conclusioni raggiunte in queste cause non sono state influenzate dalla presenza di concorrenti sul mercato e si sono basate, tra l'altro, sulla circostanza che il beneficiario era in grado di offrire la gamma più completa di prodotti tra i concorrenti. |
| --- | --- |

(117)

| (118) | Alla luce di quanto precede e delle spiegazioni fornite dalle autorità italiane in merito allo scopo statutario del Cineca (cfr. il considerando (51)) e all'obbligo legale dello Stato italiano di erogare l'istruzione universitaria (59), insieme alla presunta mancanza di concorrenti che offrano la stessa gamma di servizi informatici (considerando (37) e (41)), la Commissione conclude in via preliminare che sembra esistere un legame intrinseco tra l'esercizio del compito d'interesse pubblico di erogare l'istruzione universitaria e la fornitura di servizi informatici alle università italiane. Tuttavia, in questa fase la Commissione non dispone di elementi sufficienti che le consentano di accertare l'esistenza di un tale legame intrinseco e di escludere, quindi, il carattere economico dell'attività per quanto riguarda la fornitura di servizi informatici alle università italiane. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | La Commissione invita le autorità italiane e le parti interessate a presentare osservazioni sulla natura dei servizi informatici offerti dal Cineca alle università, ivi compreso sul legame intrinseco tra ogni singola componente dei software e l'istruzione universitaria e sul software nel suo insieme. La Commissione chiede inoltre di trasmettere osservazioni sul mandato pubblico del Cineca e sul mandato dello Stato per quanto riguarda l'erogazione dell'istruzione universitaria. In particolare, l'Italia e le parti interessate sono invitate a spiegare il legame tra il software e l'istruzione, indicando in particolare se esistono elementi che potrebbero rendere difficile o impossibile ottenere il software e i servizi connessi da un fornitore alternativo. |
| --- | --- |

(119)

6.1.2.2.   Risorse statali e imputabilità

| (120) | Le risorse statali comprendono tutte le risorse del settore pubblico (60) (indipendentemente dal fatto che un ente pubblico sia o meno indipendente). Le università sono finanziate anche attraverso un fondo statale (FFO, Fondo Finanziamento Ordinario). Fatta salva la questione se la fornitura di servizi informatici alle università italiane costituisca un'attività economica, la Commissione conclude in via preliminare che la misura in questione sia concessa attraverso risorse statali. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | Allo stesso tempo, le università sono entità distinte dallo Stato stesso e godono di un certo grado di indipendenza dal punto di vista della gestione finanziaria. Per poter concludere che nel caso di specie vi è imputabilità allo Stato, occorre verificare se le autorità pubbliche debbano ritenersi aver avuto un qualche ruolo nel comportamento commerciale delle università nei confronti del Cineca (61). |
| --- | --- |

(121)

| (122) | L'imputabilità allo Stato può essere dedotta da un insieme di indizi risultanti dalle circostanze del caso di specie e dal contesto nel quale il provvedimento in questione è stato adottato (62), ad esempio:






  a) | il fatto che l'organismo in questione non poteva adottare la decisione relativa alla misura senza tener conto delle esigenze dei pubblici poteri e delle direttive dello Stato (63); |
| --- | --- | --- |

(122)

a)

il fatto che l'organismo in questione non poteva adottare la decisione relativa alla misura senza tener conto delle esigenze dei pubblici poteri e delle direttive dello Stato (63);

| b) | la presenza di legami organici tra l'impresa o entità pubblica e lo Stato; |
| --- | --- |

b)

la presenza di legami organici tra l'impresa o entità pubblica e lo Stato;

| c) | la natura delle sue attività in un mercato in cui è in concorrenza con imprese private; |
| --- | --- |

c)

la natura delle sue attività in un mercato in cui è in concorrenza con imprese private;

| d) | la forma giuridica dell'impresa, tenuto conto dell'autonomia che tale forma giuridica le conferisce; |
| --- | --- |

d)

la forma giuridica dell'impresa, tenuto conto dell'autonomia che tale forma giuridica le conferisce;

| e) | il livello di supervisione esercitato dalle autorità pubbliche sulla gestione dell'impresa o entità; |
| --- | --- |

e)

il livello di supervisione esercitato dalle autorità pubbliche sulla gestione dell'impresa o entità;

| f) | qualsiasi altro indicatore che dimostri il coinvolgimento delle autorità pubbliche nell'adozione della misura in questione. |
| --- | --- |

f)

qualsiasi altro indicatore che dimostri il coinvolgimento delle autorità pubbliche nell'adozione della misura in questione.

| (123) | Per valutare il controllo dello Stato italiano sui pagamenti corrisposti dalle università italiane al Cineca, occorre esaminare due periodi. Viene fatta una distinzione tra il periodo precedente l'entrata in vigore del decreto n. 78/2015 e il periodo successivo. |
| --- | --- |

(123)

| (124) | Per quanto riguarda il periodo precedente l'entrata in vigore di tale decreto, la Commissione conclude in via preliminare che i pagamenti delle università italiane al Cineca sono imputabili allo Stato, per i motivi che seguono. Ai sensi del diritto italiano, le università pubbliche sono enti pubblici e i rappresentanti di tali università erano presenti nell'organo decisionale del Cineca, insieme al MIUR. La presenza sia del MIUR che dei rappresentanti delle università italiane nel consiglio di amministrazione del Cineca potrebbe indicare che lo Stato ha influito sulla decisione delle università italiane di acquistare o meno i sistemi informatici del consorzio. Inoltre, le università hanno utilizzato il software del Cineca per accedere ai finanziamenti pubblici (cfr. il considerando (31)). |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Tuttavia, questa conclusione provvisoria relativa all'esistenza dell'imputabilità è attenuata dal fatto che alcune università italiane hanno acquisito il software necessario da imprese diverse dal Cineca (cfr. il considerando (57)). Pertanto, le università pubbliche sembrano aver agito con un notevole grado di indipendenza nella selezione dei prodotti e dei servizi del Cineca, almeno fino al 2015. |
| --- | --- |

(125)

| (126) | Nel 2015 l'Italia ha adottato il decreto n. 78/2015 (64) il quale prevede che i soggetti facenti parte del sistema dell'istruzione, dell'università e della ricerca possano svolgere essi stessi, direttamente o per il tramite di altri enti aventi le stesse caratteristiche del Cineca, i servizi informativi strumentali al loro funzionamento. Le caratteristiche di questi altri enti sono così specifiche che si può presumere che solo il Cineca soddisfi le condizioni necessarie per la prestazione dei servizi in questione. Alla luce di quanto precede, la Commissione ritiene in via preliminare che la nuova legge del 2015 (cfr. il considerando (13)) imponga alle università che hanno partecipato al consorzio l'obbligo di acquistare servizi informatici presso il consorzio. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | Alla luce di quanto precede, la Commissione conclude in via provvisoria che la misura è imputabile allo Stato. |
| --- | --- |

(127)

6.1.2.3.   Vantaggio selettivo relativo alla fornitura di servizi informatici alle università italiane

| (128) | Come ricordato ai considerando (94) e seguenti, le operazioni economiche effettuate da enti pubblici (comprese le imprese pubbliche) non conferiscono un vantaggio alla loro controparte se sono svolte alle normali condizioni di mercato (65). Per determinare se un'operazione è stata effettuata in tali condizioni, la Commissione applica il criterio dell'operatore in un'economia di mercato («MEO»). Ai fini di tale criterio, devono essere presi in considerazione solo i benefici e gli obblighi connessi al ruolo dello Stato nella sua qualità di operatore economico, ad esclusione di quelli connessi al suo ruolo di potere pubblico. In effetti, il criterio dell'operatore in un'economia di mercato non si applica se lo Stato agisce in quanto autorità pubblica piuttosto che come operatore economico. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | Come spiegato ai considerando (99) e (100), l'assenza di vantaggi può essere dimostrata anche dal fatto che sia stata organizzata una procedura di gara competitiva, trasparente, non discriminatoria e non soggetta a condizioni o altri metodi competitivi (66). Uno di questi metodi potrebbe consistere in uno studio dei costi effettuato ex ante da un esperto indipendente che dimostri che l'offerta selezionata rappresenta la scelta più appropriata da parte dell'autorità pubblica. I risultati devono essere convincenti e i dati verificabili. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | L'Italia non ha dimostrato che la fornitura di servizi informatici alle università italiane sia stata effettuata a prezzi di mercato. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | Inoltre, in questa fase, e tenuto conto delle informazioni in suo possesso, la Commissione ritiene che l'Italia non abbia dimostrato di avere utilizzato gare competitive o altri metodi che avrebbero prodotto un risultato comparabile a quello di una procedura di gara. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | Nella misura in cui lo Stato ha influenzato il comportamento di acquisto delle università a favore del Cineca, quest'ultimo ha potuto vendere servizi informatici che non avrebbe potuto vendere senza l'intervento statale e ne ha quindi ricavato un vantaggio. Alla luce di quanto precede, la Commissione conclude in via provvisoria che, nella misura in cui lo Stato ha influenzato gli acquisti delle università a favore del Cineca, quest'ultimo ha beneficiato di un vantaggio. |
| --- | --- |

(132)

6.1.2.4.   Distorsione della concorrenza

| (133) | Si ritiene che una misura concessa dallo Stato falsi o minacci di falsare la concorrenza quando è in grado di migliorare la posizione concorrenziale del beneficiario (67). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | Sulla scorta delle informazioni disponibili e alla luce delle conclusioni provvisorie contenute nella sezione precedente (cfr. i considerando da (128) a (132)), la Commissione conclude in via preliminare che la misura era atta a migliorare la posizione concorrenziale del Cineca e quindi a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | La Commissione invita inoltre a comunicare eventuali informazioni sui prezzi e sui contratti tra il Cineca e le università italiane al fine di stabilire se i servizi informatici sono stati forniti a prezzi di mercato. |
| --- | --- |

(135)

6.1.2.5.   Incidenza sugli scambi

| (136) | Come spiegato ai considerando da (106) a (108), gli aiuti pubblici alle imprese costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato solo nella misura in cui incidono sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | La Commissione ritiene che nell'UE vi siano imprese che forniscono o potrebbero fornire prodotti e servizi analoghi a quelli forniti dal Cineca alle università pubbliche italiane. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Alla luce delle considerazioni che precedono, in questa fase la Commissione conclude in via preliminare che la misura incide sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(138)

6.1.2.6.   Conclusione

| (139) | Alla luce delle considerazioni che precedono, fatta salva la questione se la fornitura di servizi informatici alle università italiane costituisca o meno un'attività economica, la Commissione conclude in via preliminare che i pagamenti effettuati dalle università italiane al Cineca per la fornitura di tali prodotti e servizi costituiscono aiuti di Stato. |
| --- | --- |

(139)

6.1.3.   Rischio di sovvenzioni incrociate/sovracompensazioni

| (140) | Un'entità può svolgere attività sia economiche che non economiche: viene considerata un'impresa solo in relazione alle attività economiche svolte (68). |
| --- | --- |

(140)

| (141) | La Corte di giustizia ha statuito che uno stesso istituto può esercitare più attività, al tempo stesso economiche e non economiche, a condizione che esso tenga una contabilità separata per quanto riguarda i diversi finanziamenti ricevuti, in modo da escludere qualsiasi rischio di sovvenzione incrociata delle sue attività economiche mediante fondi pubblici di cui esso beneficia a titolo delle sue attività non economiche (69). |
| --- | --- |

(141)

| (142) | Pertanto, se lo stesso soggetto svolge attività economiche e attività non economiche, il finanziamento pubblico delle attività non economiche non rientra nel campo di applicazione dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato se i due tipi di attività e i relativi costi, fondi ed entrate possono essere chiaramente distinti. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | Se la contabilità delle attività economiche e non economiche non è chiaramente separata e se l'attività non economica è stata almeno parzialmente finanziata con fondi pubblici, si può verificare un utilizzo distorsivo degli aiuti di Stato se almeno una parte di tali finanziamenti pubblici viene destinata all'attività economica. Tali sovvenzioni incrociate con fondi pubblici potrebbero consentire al beneficiario di acquisire partecipazioni (e realizzare profitti) su un mercato in cui è in concorrenza con altre imprese. |
| --- | --- |

(143)

| (144) | In questa fase, sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione non può escludere che il Cineca abbia sovvenzionato in maniera incrociata le sue vendite di prodotti e servizi informatici utilizzando fondi pubblici ricevuti per i servizi di HPC al fine di sostenere la vendita, da parte del Cineca, di software universitari ad università non statali ed estere e la vendita di servizi informatici al settore sanitario, all'industria farmaceutica e ad altre entità pubbliche e private (cfr. il considerando (20)). Pertanto, è probabile che il Cineca abbia potuto vendere prodotti e fornire servizi che non avrebbe potuto vendere e fornire in altro modo e ciò potrebbe avergli conferito una posizione più vantaggiosa, provocando effetti distorsivi sul mercato. |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Come precisato al considerando (35), sembrerebbe che il personale i cui costi sono stati interamente imputati alla fornitura di servizi di HPC fosse coinvolto anche in attività economiche. Pertanto, il fatto che una parte dei costi di tali attività economiche sia stata coperta dai fondi ricevuti per le attività di HPC del Cineca dimostrerebbe che si è verificata una sovvenzione incrociata. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | La Commissione osserva che, sulla base delle informazioni fornite dalle autorità italiane, il Cineca ha rielaborato la rendicontazione per il 2015 applicando i nuovi criteri di ripartizione dei costi introdotti dal sistema di contabilità analitica dei costi in vigore dal 2016. Secondo il nuovo calcolo fornito, il Cineca avrebbe sostenuto costi più elevati di quelli sostenuti e fatturati al Ministero all'epoca della rendicontazione originaria. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Tuttavia, la Commissione non ha ricevuto dati sufficienti per verificare la metodologia contabile utilizzata dal Cineca per il ricalcolo e i dati effettivi a cui tale metodologia è stata applicata. La Commissione invita pertanto l'Italia a fornire maggiori informazioni su tale questione specifica. |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Inoltre, la Commissione osserva che un'entità potrebbe anche fornire servizi pubblici e quindi ricevere una compensazione per tali servizi. In tali circostanze, occorre verificare che la missione di servizio pubblico non sia stata sovracompensata. Sulla base delle informazioni disponibili nel caso in esame, la Commissione non può escludere che il finanziamento pubblico concesso al Cineca possa aver comportato una sovracompensazione. In questa fase la Commissione non può pertanto escludere che vi sia stata una sovracompensazione e che, quindi, la concorrenza abbia potuto essere falsata. |
| --- | --- |

(148)

Contabilità separata dei costi

| (149) | Un sistema di contabilità separata consentirebbe di verificare se vi siano state sovvenzioni incrociate (70). Spetta all'Italia dimostrare l'esistenza di un'effettiva separazione contabile dei costi o spiegare che il sistema in vigore ha evitato che si verificassero sovvenzioni incrociate e/o sovracompensazioni. |
| --- | --- |

(149)

| (150) | Secondo l'Italia, i servizi informatici resi al MIUR e le attività di HPC costituiscono due unità operative separate che quindi a fini contabili sono distinte l'una dall'altra nonché dai costi e dai ricavi relativi ad altre attività. All'interno dell'unità HPC, la separazione contabile sarebbe assicurata mediante l'utilizzo della struttura contabile «progetto», idonea ad assicurare un elevato livello di separazione contabile. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | L'Italia sottolinea che lo statuto del Cineca prevede che «[f]erma restando l'unicità della contabilità e del bilancio, il Cineca assicura la separazione contabile per le attività (descritte nei punti che precedono), attraverso un sistema di conti economici analitici per centri di costo». L'Italia ribadisce inoltre che il Cineca rispetta le disposizioni di cui agli articoli 2214 e seguenti del codice civile italiano nonché le norme contabili nazionali e internazionali. |
| --- | --- |

(151)

| (152) | Inoltre, secondo l'Italia, un sistema formale di separazione contabile è stato introdotto soltanto nel 2016. Prima del 2016, il Cineca ha utilizzato una procedura di contabilità analitica con attribuzione diretta dei costi, costituita da centri di profitto, da centri di costo e da commesse, articolati con riferimento alle unità operative dell'assetto organizzativo del Cineca. Dal 2016 è in vigore un sistema di separazione contabile «formale» che permette una correlazione costi /ricavi più puntuale, con costi completamente allocati sulle unità operative. |
| --- | --- |

(152)

| (153) | Tuttavia, sulla base delle informazioni disponibili (cfr. in particolare la sezione 5.4), in questa fase la Commissione nutre dubbi circa l'efficacia della metodologia contabile utilizzata dal Cineca nel periodo oggetto dell'indagine e in particolare sul fatto che sia stata attuata un'efficace contabilità separata dei costi. |
| --- | --- |

(153)

| (154) | Alla luce di quanto precede, la Commissione ritiene in via preliminare che potrebbero essersi verificate delle sovvenzioni incrociate e/o una sovracompensazione tali da porre il Cineca in una posizione più vantaggiosa, con probabili effetti distorsivi sul mercato. |
| --- | --- |

(154)

Illegalità delle misure

| (155) | La Commissione osserva che le misure non sono state notificate alla Commissione e che l'Italia le ha attuate in violazione degli obblighi di sospensione di cui all'articolo 108, paragrafo 3, del TFUE. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | La Commissione è pertanto giunta alla conclusione che, qualora le misure dovessero essere considerate aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, esse costituirebbero un aiuto di Stato illegale. |
| --- | --- |

(156)

6.2.   
  Compatibilità delle misure con il mercato interno

| (157) | La Commissione è giunta alla conclusione provvisoria che le misure in esame costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. Pertanto, nella presente sezione, la Commissione valuterà se tali misure possano essere compatibili con il mercato interno. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | Spetta allo Stato membro che concede l'aiuto l'onere di provare che gli aiuti di Stato erogati sono compatibili con il mercato interno in conformità con l'articolo 107, paragrafi 2 o 3, del TFUE (71). L'Italia non ha addotto alcuna argomentazione che potrebbero suffragare l'ipotesi di compatibilità delle misure contestate. |
| --- | --- |

(158)

| (159) | In questa fase, la Commissione non dispone di elementi che indichino che l'aiuto concesso al Cineca, in conseguenza delle misure contestate, possa essere considerato compatibile con il mercato interno e invita l'Italia a fornire le proprie osservazioni e prove su un'eventuale compatibilità di tali misure. |
| --- | --- |

(159)

Conclusione

Alla luce delle considerazioni che precedono, la Commissione ritiene in via provvisoria che le misure a favore del Cineca equivalgano a una concessione di aiuti di Stato da parte dell'Italia ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. La Commissione nutre dubbi riguardo alla compatibilità dell'aiuto di Stato con il mercato interno. La Commissione ha pertanto deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del TFUE in relazione a tali misure.

La Commissione invita l'Italia a formulare le sue osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al beneficiario potenziale degli aiuti.

La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 108, paragrafo 3, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 16 del regolamento (UE) 2015/1589 del Consiglio, ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario.

La Commissione comunica all'Italia che intende informare i terzi interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi significativa della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. La Commissione informerà inoltre le parti interessate degli Stati EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Le parti interessate saranno invitate a presentare osservazioni entro un mese dalla data della suddetta pubblicazione.

---

(1)  T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies kontra Bizottság, EU:T:2007:253, 34. pont.

1

Olympiaki Aeroporia Ypiresies kontra Bizottság,

(2)  HL L 248., 2015.9.24., 9. o.

2

(3)  Modifica della convenzione n. 1167 del 1o dicembre 1967 che istituisce un Consorzio interuniversitario per la gestione del centro informatico dell'Italia nord-orientale.

3

o

(4)  Articolo 16, paragrafo 3, dello statuto del Cineca del 2009.

4

(5)  L'Italia ha spiegato che nel sistema universitario italiano non esistono università private. Tutte le università hanno lo status di ente pubblico e si distinguono solo in due tipologie: le università statali e le università non statali legalmente riconosciute.

5

(6)  Articolo 9, commi da 11-bis a 11-quater del decreto legge del 19 giugno 2015 n. 78, convertito in legge modificata il 4 agosto 2015.

6

(7)  Nel presente documento per «servizi informatici» si intende: la progettazione, lo sviluppo, la fornitura e la manutenzione di sistemi informatici e software. Rientrano in tali servizi anche attività quali la gestione di progetti, la consulenza, ecc. in relazione a tecnologie dell'informazione. Se necessario e opportuno, può essere selezionata una delle attività di cui sopra.

7

(8)  Con il decreto legge n. 1/2020 pubblicato nella Gazzetta ufficiale del 9 gennaio 2020, il MIUR è stato diviso in ministero dell'Istruzione e ministero dell'Università e della ricerca (MUR).

8

(9)  ANS — Anagrafe degli studi.

9

(10)  Il portale nazionale italiano della ricerca (www.ricercaitaliana.it) è stato istituto nel 2005 per rispondere alla necessità di diffondere ai cittadini informazioni sul rilievo e il valore della ricerca e per creare un accesso unificato al sistema italiano di ricerca.

10

(11)  Il Cineca ha venduto i suoi prodotti e servizi anche in Albania, Turchia e Romania attraverso la società controllata Kion (attualmente inglobata nel Cineca).

11

(12)  Il personale addetto all'HPC assiste gli utenti e offre consulenza su strumenti e tecniche in diversi settori disciplinari che spaziano dalla medicina alla meteorologia, dalla sismologia alla dinamica dei fluidi, alla bioinformatica e alla chimica, per fornire alla comunità scientifica un ambiente informatico solido e affidabile.

12

(13)  Secondo il sito del Cineca, i suoi clienti in questo settore sono: l'ISS (Istituto Superiore di Sanità), il CSS (Consiglio superiore di sanità), l'IOR (Istituto ortopedico Rizzoli di Bologna), l'AIEOP (Associazione Italiana di Ematologia e Oncologia Pediatrica), l'Ufficio centrale operativo dell'ABTC (Adult Brain Tumor Consortium) dell'Università Johns Hopkins di Baltimora (USA), università italiane e straniere (Bologna, Padova, Milano Bicocca, Leicester), ASL e industrie farmaceutiche (come Roche Global).

13

(14)  ENI, FIAT, Ferrari, Piaggio Aero, Pilatus Aircraft, Tetrapack, Luna Rossa/BMW Oracle, Alenia Aeronautica, HyperCare, ecc.

14

(15)  Ad esclusione dei servizi di HPC forniti a clienti privati.

15

(16)  L'importo relativo ai servizi informatici per il MIUR non è stato erogato in quanto il MIUR ha sospeso i pagamenti al Cineca per gli anni 2015, 2016, 2017 e 2018.

16

(17)  www.besmart.it

17

(18)  La Consip è l'agenzia centrale per gli appalti della pubblica amministrazione italiana.

18

(19)  Sentenza del Consiglio di Stato, Sez. VI, n. 6009/2018 del 22 ottobre 2018, confermata in data 11 marzo 2020 dalla Corte di Cassazione (sentenza n. 7012).

19

(20)  Il Consiglio di Stato ha ritenuto che il Cineca sia un'«impresa» e che le attività per le quali il Cineca riceve finanziamenti pubblici siano attività economiche. Il Consiglio di Stato ha concluso che i servizi informatici per il MIUR sono disponibili sul mercato informatico e non rientrano nell'esercizio di pubblici poteri. Il finanziamento pubblico concesso per la fornitura di servizi informatici al MIUR costituisce un aiuto di Stato illegale. Secondo il Consiglio di Stato, il Cineca non soddisfa i criteri obbligatori relativi allo status di «in house».

20

(21)  Come esempio, il denunciante ha citato l'affidamento in via diretta di servizi software al Cineca da parte dell'Università degli Studi della Calabria nel 2014. In quel caso, l'offerta iniziale del Cineca era più costosa di un'offerta concorrente presentata dal denunciante. Successivamente, il Cineca aveva rivisto la propria offerta riducendo il prezzo. Infine, l'affidamento in via diretta al Cineca è stato annullato dal TAR della Calabria.

21

(22)  Le università italiane sono finanziate mediante l'FFO (finanziamento ordinario delle università statali). L'FFO è articolato in due parti: una «quota base» e una «quota premiale». La «quota base» è automaticamente attribuita alle università, mentre la «quota premiale» è assegnata in base a criteri quantitativi e qualitativi.

22

(23)  In sostanza, l'interoperabilità consente ai diversi sistemi di informazione di comunicare tra loro, vale a dire di scambiare dati.

23

(24)  Altre autorità pubbliche, quali l'Agenzia italiana per i medicinali (AIFA), il dipartimento delle dogane e alcune autorità locali (ad esempio alcune province italiane).

24

(25)  Il denunciante sostiene che la relazione del 2015 non rende atto di una contabilità separata conformemente ai criteri stabiliti dalla direttiva 2006/111/CE. Consiste semplicemente in una ricostruzione retrospettiva delle spese sostenute dal Cineca per farle rientrare nel contributo del Ministero.

25

(26)  Secondo il denunciante, nel 2015 una parte del personale assegnato ai servizi di HPC era assegnata anche ad altre attività (ad esempio, progetti europei e servizi a clienti privati). Ciò ha comportato una doppia rendicontazione dei costi del personale da parte del Cineca.

26

(27)  A tale riguardo, il denunciante fa riferimento alla relazione concernente le attività del Cineca nel primo semestre del 2015. Il 100 % dei costi dell'intero personale del Cineca occupato nei servizi di calcolo ad alte prestazioni (HPC) (80 persone nel servizio di «applicazioni di supercalcolo e innovazione» (SCAI)) è stato riportato come costo per i servizi di HPC. Pertanto, tale personale non avrebbe potuto svolgere attività per conto del consorzio diverse dalle attività HPC. Invece, secondo il denunciante, tale personale avrebbe partecipato anche ad altre attività.

27

(28)  Articolo 7, comma 42-bis, del decreto legge 6 luglio 2012, n. 95 convertito, con modificazioni, in legge 7 agosto 2012, n. 135.

28

(29)  L'Italia ha fornito informazioni su 70 università aderenti al Cineca e sulle 25 università non aderenti al Cineca.

29

(30)  Articolo 16 dello statuto del 2009.

30

(31)  Le autorità italiane hanno sottolineato che, sebbene sia stato difficile risalire all'ipotesi alla base dei dati comunicati al MIUR nel 2015, il Cineca ha potuto applicare la metodologia e i fattori di ripartizione dei costi utilizzati nel 2018 ai dati del 2015 e, in particolare, ai costi del personale all'epoca. Ciò ha portato alla rielaborazione della rendicontazione del 2015 sulla base dei nuovi criteri.

31

(32)  Sentenza della Corte di giustizia dell'11 giugno 2020 nelle cause riunite C-262/18 P e C-271/18 P, Commissione e Repubblica slovacca/Dôvera zdravotná poist'ovňa, ECLI:EU:C:2020:450, punto 28; sentenza della Corte di giustizia del 12 settembre 2000 nelle cause riunite Pavlov e altri, da C-180/98 a C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punto 74; sentenza della Corte di giustizia del 23 aprile 1991, Höfner e Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punto 21.

32

(33)  Sentenza della Corte di giustizia del 4 maggio 1988, Bodson, C-30/87, ECLI:EU:C:1988:225, punto 18.

33

(34)  Cfr. in particolare la sentenza della Corte di giustizia del 19 gennaio 1994, SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punto 30, e la sentenza della Corte di giustizia del 18 marzo 1997, Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, punti 22 e 23.

34

(35)  Sentenza della Corte di giustizia del 12 luglio 2012, Compass-Datenbank GmbH, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punto 40. Causa C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, EU:C:1994:7, punto 30. Sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, Aanbestedingskalender BV/Commissione [TenderNet], T-138/14, punto 38, confermata dalla sentenza della Corte di giustizia del 7 novembre 2019, C-687/17 P, punto 18.

35

(36)  SA.34402 — 2015/C (ex 2015/NN) attuata dalla Germania a favore di Hochschul-Informations-System GmbH, GU L 74 dell'11 marzo 2020, pag. 22. Tale decisione è stata impugnata; cfr. la causa T-34/20 in relazione alla quale il Tribunale ha emesso un'ordinanza il 18 gennaio 2021.

36

(37)  Considerando 127 della decisione HIS.

37

(38)  Sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675, punti 59, 83 e 90, confermata dalla sentenza della Corte di giustizia del 7 novembre 2019, C- 687/17 P, punti 44 e 45.

38

(39)  Cfr. i considerando 124, 126 e 127 della decisione HIS, in cui si fa riferimento alla sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, Aanbestedingskalender BV/Commissione, punti da 90 a 97.

39

HIS

(40)  Le conclusioni di tali cause, confermate dagli organi giurisdizionali dell'Unione, si basano essenzialmente sull'esistenza di obblighi legali funzionali allo svolgimento di compiti di interesse pubblico che incombono sia allo Stato che ai beneficiari degli aiuti di Stato, nonché sulla convergenza degli obiettivi perseguiti. Le conclusioni non sono state influenzate dalla presenza di concorrenti sul mercato e si sono basate, tra l'altro, sulla circostanza che il beneficiario era in grado di offrire la gamma più completa di prodotti tra i concorrenti.

40

(41)  Sentenza della Corte di giustizia del 6 settembre 2011, Scattolon, C-108/10, ECLI:EU:C:2011:542, punto 44.

41

(42)  SA.25745 (2013/NN) (ex CO 11/2008) — Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals C(2013) 2361 final, GU C 167 del 13.6.2013, pag. 1.

42

(43)  Ibidem. Considerando 48.

43

Ibidem.

(44)  Ibidem. Considerando 33, 34, 37, 40 e 42.

44

Ibidem.

(45)  Ibidem. Considerando 42.

45

Ibidem.

(46)  Ibidem. Considerando 44 e 45.

46

Ibidem.

(47)  Sentenza della Corte di giustizia dell'11 luglio 1996, SFEI e altri, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punto 60; sentenza della Corte di giustizia del 29 aprile 1999, Spagna/Commissione, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punto 41.

47

(48)  Sentenza della Corte di giustizia dell'11 luglio 1996, SFEI e altri, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punti 60 e 61.

48

(49)  Sentenza della Corte di giustizia del 10 dicembre 2020, Comune di Milano/Commissione, C-160/19 P, EU:C:2020:1012, punti 104-106; sentenza della Corte di giustizia del 19 marzo 2013, Bouygues e Bouygues Télécom/Commissione e altri, cause riunite C-399/10 P e C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, punto 104; sentenza della Corte di giustizia del 5 giugno 2012, Commissione/EDF, C-124/10, ECLI:EU:C:2012:318, punto 95; sentenza del Tribunale del 13 settembre 2010, Grecia e altri/Commissione, cause riunite T-415/05, T-416/05 e T-423/05, ECLI:EU:T:2010:386, punto 177.

49

(50)  Sentenza del Tribunale del 12 giugno 2014, Sarc/Commissione, T-488/11, ECLI:EU:T:2014:497, punto 98; Land Burgenland/Commissione, cause riunite C-214/12 P, C-215/12 P e C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punti 94 e 95.

50

(51)  Sentenza della Corte di giustizia del 17 settembre 1980, Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punto 11; sentenza del Tribunale del 15 giugno 2000, Alzetta, cause riunite T-298/97, T-312/97 ecc., ECLI:EU:T:2000:151, punto 80.

51

(52)  Sentenza della Corte di giustizia del 12 settembre 2000, Pavlov e altri, cause riunite da C-180/98 a C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punto 74; sentenza della Corte di giustizia del 23 aprile 1991, Höfner e Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punto 21.

52

(53)  Cfr. in particolare la sentenza della Corte di giustizia del 19 gennaio 1994, SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punto 30, e la sentenza della Corte di giustizia del 18 marzo 1997, Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, punti 22 e 23.

53

(54)  Sentenza della Corte di giustizia dell'11 settembre 2007, Commissione/Germania, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, punto 68, e sentenza della Corte di giustizia del 27 giugno 2017, C-74/16, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania/Ayuntamiento de Getafe, ECLI:EU:C:2017:496, punto 50.

54

(55)  Sentenza della Corte di giustizia dell'11 giugno 2020 nelle cause riunite C-262/18 P e C-271/18 P, Commissione e Repubblica slovacca/Dôvera zdravotná poist'ovňa, ECLI:EU:C:2020:450, punto 43.

55

(56)  Sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675. L'offerta di una piattaforma da parte di TenderNed, che consentiva alle autorità pubbliche di gestire in modo esaustivo la procedura di appalto pubblico, era considerata intrinsecamente legata al compito dello Stato di garantire il corretto funzionamento del sistema degli appalti pubblici (punti 59, 83 e 90).

56

(57)  Punto 127 della decisione HIS. SA.34402 — 2015/C (ex 2015/NN) attuata dalla Germania a favore di Hochschul-Informations-System GmbH, GU L 74 dell'11 marzo 2020, pag. 22. Tale decisione è stata impugnata; cfr. la causa T-34/20 in relazione alla quale il Tribunale ha emesso un'ordinanza il 18 gennaio 2021.

57

(58)  Cfr. i considerando 124, 126 e 127 della decisione HIS, in cui si fa riferimento alla sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, Aanbestedingskalender BV/Commissione, punti da 90 a 97.

58

(59)  Articolo 33 della Costituzione italiana.

59

(60)  Sentenza del Tribunale del 12 dicembre 1996, Air France/Commissione, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, punto 56.

60

(61)  Causa C-482/99, Francia/Commissione (Stardust Marine), punti 52 e 53.

61

(62)  Ibidem, punti 55 e 56.

62

Ibidem,

(63)  Sentenza della Corte di Giustizia del 23 ottobre 2014, Commerz Nederland, C-242/13, ECLI:EU:C:2014:2224, punto 35. Causa C-482/99, Francia/Commissione (Stardust Marine), punti 55 e 56, causa C-303/88, Italia/Commissione, punti 11 e 12 e causa C-305/89, Italia/Commissione, punti 13 e 14.

63

(64)  Articolo 9, commi da 11-bis a 11-quater del decreto legge del 19 giugno 2015 n. 78.

64

(65)  Sentenza della Corte di giustizia dell'11 luglio 1996, SFEI e altri, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punti 60 e 61.

65

(66)  Sentenza del Tribunale del 12 giugno 2014, Sarc/Commissione, T-488/11, ECLI:EU:T:2014:497, punto 98; Land Burgenland/Commissione, cause riunite C-214/12 P, C-215/12 P e C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punti 94 e 95.

66

(67)  Sentenza della Corte di giustizia del 17 settembre 1980, Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punto 11; sentenza del Tribunale del 15 giugno 2000, Alzetta, cause riunite T-298/97, T-312/97 ecc., ECLI:EU:T:2000:151, punto 80.

67

(68)  Sentenza della Corte di giustizia del 12 luglio 2012, Compass-Datenbank/Austria, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punto 37.

68

(69)  Sentenza della Corte di giustizia del 27 giugno 2017, Escuelas Pías, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punto 51.

69

(70)  Sentenza del Tribunale del 15 ottobre 2020, První novinová společnost a.s./Commissione, T-316/18, ECLI:EU:T:2020:489, in particolare punti 198 e da 250 a 254.

70

(71)  Causa T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Commissione, EU:T:2007:253, punto 34.

71

---

| 2021.5.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/50

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

SA.53625. (2020/N) számú állami támogatás – a lignit fokozatos kivezetése

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 177/03)

2021. március 2-án kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission, |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Fax + 32 22961242 |
| Stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission,

Directorate-General Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIЁ

Fax + 32 22961242

Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Németországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik és/vagy a benyújtott észrevételek részeinek bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

Németország a lignitalapú villamosenergia-termelés fokozatos kivezetése keretében 2020. december 2-án értesítette a Bizottságot a Lausitz Energie Kraftwerke AG (a továbbiakban: LEAG) és az RWE Power AG (a továbbiakban: RWE) részére nyújtandó támogatásról. A Bizottsághoz több spontán, harmadik fél által küldött beadványt is érkezett.

Az intézkedés jogalapja a 2020. december 21-én kihirdetett, a megújuló energiáról szóló, valamint más energiatörvények módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: megújuló energiáról szóló törvény) 22. és 23. cikke által módosított, a szénalapú villamosenergia-termelés csökkentéséről és megszüntetéséről, valamint más jogszabályok módosításáról szóló, 2020. augusztus 8-i törvény (a továbbiakban: a bezárásról szóló törvény).

A lignitalapú villamosenergia-termelés csökkentésére és megszüntetésére vonatkozó feltételek szabályozása érdekében a bezárásról szóló törvény felhatalmazza a német kormányt arra, hogy közjogi szerződést kössön a lignitlétesítmények üzemeltetőivel.

Ez alapján Németország és a lignitlétesítmények üzemeltetői kidolgozták „A németországi lignitalapú villamosenergia-termelés csökkentésére és megszüntetésére vonatkozó közjogi szerződés” (a továbbiakban: szerződés) feltételeit. A szerződést a német parlament 2021. január 13-án jóváhagyta.

A bezárásról szóló törvény rendelkezik az RWE-hoz és a LEAG-hoz tartozó 30 lignitlétesítmény végleges bezárásának a 2020 és 2038 közötti időszakra eső időpontjáról. A bezárásról szóló törvény 2,6 milliárd EUR összegű kompenzációt irányoz elő az RWE számára a Rajna-vidéken található lignitlétesítmények 2029 végéig történő bezárásáért, a lausitzi lignitlétesítmények bezárásáért pedig 1,75 milliárd EUR összegű kompenzációt a LEAG számára. A megállapodás szerinti kompenzációt december 31-én 15 egyenlő éves részletben nyújtják, attól az évtől kezdve, amikor az üzemeltető első létesítménye bezár vagy átkerül a késleltetett bezárási mechanizmusba. A szerződésnek megfelelően a kompenzációt a külszíni bányatelepek rehabilitációjának időben történő fedezésére kell fordítani.

Németország azt állítja, hogy a kompenzációs összegek a piaci szereplők elmaradt nyereségének egy részét fedezik, mivel a bezárásról szóló törvény korábbi bezárást ír elő számukra, mint azt egyébként tették volna. Németország emellett úgy véli, hogy az RWE és a LEAG tevékenységének tervezettnél korábbi beszüntetésére vonatkozó előírás miatt felmerülő bányarehabilitációs többletköltségek indokolják a kompenzációt. Ezenkívül Németország három további létesítményt is kompenzálni kíván azok késleltetett bezárásáért.

Az elmaradt haszon megállapításához Németország a bezárásról szóló törvény nélküli feltételezett helyzetet hasonlította össze a bezárásról szóló törvény elfogadását követő korábbi bezárás helyzetével. Az európai villamosenergia-rendszer 2040-ig tartó szimulációjára támaszkodva elemezte a lignittüzelésű erőművek gazdasági életképességét, és felbecsülte a bezárásról szóló törvény miatt elmaradt nyereséget az óránkénti elmaradt nyereség összesítésével. A fenti modellezés alapján Németország kiszámította, hogy az RWE és a LEAG elmaradt nyereségének nettó jelenértéke (NPV) meghaladja a kompenzációs összeg nettó jelenértékét.

Németország ezen kívül különböző alternatív forgatókönyvekre vonatkozó további számításokat is végzett a lignitlétesítmények potenciális elmaradt nyereségével kapcsolatban. Kifejti, hogy a várható elmaradt nyereség nettó jelenértéke az RWE-re vonatkozó minden alternatív forgatókönyv szerint meghaladná a kompenzációs összeg nettó jelenértékét. Ugyanez igaz a LEAG-ra is, a Vattenfall eladását tartalmazó forgatókönyv kivételével.

Németország véleménye szerint figyelembe kell venni azokat a bányarehabilitációs többletköltségeket is, amelyekkel az üzemeltetők a lignitlétesítmények korai bezárása miatt szembesülnek. Ez olyan költségeket fedez, amelyek nem merültek volna fel, ha a bezárásról szóló törvényt nem fogadták volna el, és ezért többletköltségnek minősülnek. Németország tanulmányt nyújtott be e költségek számszerűsítéséről.

A Bizottság az eljárás e szakaszában arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az állami támogatás meglétének kumulatív kritériumai valószínűleg teljesülnek és az intézkedés állami támogatásnak minősül. Mivel erre az esetre nem vonatkozik konkrét iránymutatás, ezért a Bizottság az intézkedés összeegyeztethetőségét közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján értékeli.

Az eljárás e szakaszában a Bizottság kételyeit fejezi ki az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét és mindenekelőtt az intézkedés arányosságát illetően. A támogatás arányosságát az határozza meg, hogy az elmaradt nyereséget és az esetleges bányarehabilitációs többletköltségeket úgy számítják-e ki, hogy a kompenzáció a szükséges minimumra korlátozódik és kizárja a túlkompenzációt.

A Bizottság az alábbi kételyeket fejezi ki Németország kompenzációs összegekre vonatkozóan benyújtott indokolásával kapcsolatban:

A Bizottság kétségbe vonja, hogy az elmaradt haszont fedező, és a távoli jövőre vonatkozó kompenzációs összegek a szükséges minimumra korlátozódnak-e. Az elmaradt nyereség modellezésének módjával kapcsolatban is kételyei vannak, főleg ami az energiatermelő létesítmények esetében a bezárásról szóló törvény nélkül figyelembe vett élettartamot, a bizonytalanságok figyelembevételének módját, az üzemanyag- és CO2 árakat, valamint az üzemszintű adatok és az érzékenységelemzés hiányát illeti. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Vattenfall eladását tartalmazó forgatókönyv esetében a LEAG-nak fizetett kompenzáció összegének nettó jelenértéke magasabb, mint az elmaradt nyereség.

A Bizottság megjegyzi, hogy három létesítmény a késleltetett bezárásért is kompenzációban részesül, amit figyelembe kell venni az intézkedés arányosságának értékelésekor.

A bányarehabilitációs többletköltségeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a Németország által benyújtott tanulmány olyan bezárási időpontokon alapul, amelyek nem felelnek meg pontosan a bezárásról szóló törvényben szereplő dátumoknak. A tanulmány kizárólag nyilvánosan elérhető információkon alapul, és nem vesz figyelembe olyan elemeket, mint például a jelenlegi kitermelési szintek. A tanulmány következtetései ezért nem feltétlenül tükrözik pontosan a bányarehabilitáció többletköltségeit. A LEAG-ra vonatkozóan a Bizottság kétségeit fejezi azzal kapcsolatban, hogy indokolt-e az a forgatókönyv, amely szerint a vállalkozás kiterjesztette volna bányászati tevékenységét a Mühlrose-ra és a Welzow-Süd TA II-re, tekintettel arra is, hogy a LEAG még meg sem hozta a végleges beruházási döntést tevékenységének a Welzow-Süd TA II-re való kiterjesztésére vonatkozóan.

A LEVÉL SZÖVEGE

Staatliche Beihilfe SA.53625 (2020/N) — Deutschland — Ausstieg aus der Braunkohleverstromung

Sehr geehrter Herr Bundesminister,

die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von Ihren Behörden vorgelegten Informationen beschlossen hat, bezüglich der vorgenannten Maßnahme das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (im Folgenden „AEUV“) einzuleiten.

1.   Verfahren

| (1) | Nach Vorabkontakten meldete Deutschland am 2. Dezember 2020 im Rahmen des Ausstiegs aus der Braunkohleverstromung Ausgleichsleistungen für die Lausitz Energie Kraftwerke AG (im Folgenden „LEAG“) und die RWE Power AG (im Folgenden „RWE“) nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV elektronisch bei der Kommission zur Genehmigung an. Deutschland übermittelte am 13. und 14. Januar 2021 zusätzliche Informationen. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ferner gingen bei der Kommission nicht angeforderte Eingaben Dritter ein. Stellungnahmen von Greenpeace Energy und einem anonymen Dritten wurden Deutschland am 7. Oktober 2020 zur Stellungnahme übermittelt. Deutschland antwortete am 17. November 2020 auf die Stellungnahmen Dritter. LEAG übermittelte am 10. Dezember 2020 eine Stellungnahme. |
| --- | --- |

(2)

2.   Ausführliche Beschreibung der Maßnahme

2.1.   
  Allgemeiner Kontext

2.1.1.   Deutschlands Klimaziele

| (3) | Deutschland strebt bis 2050 Treibhausgasneutralität an. In diesem Zusammenhang hat Deutschland ein Zwischenziel festgelegt, demzufolge die gesamtwirtschaftlichen Treibhausgasemissionen bis 2030 um mindestens 55 % gegenüber den Werten von 1990 gesenkt werden sollen. Um dies erreichen zu können, hat Deutschland auch branchenspezifische Ziele für den Energiesektor festgelegt. Die CO2-Emissionen des Energiesektors sollen bis 2030 von etwa 254 Mio. Tonnen CO2 im Jahr 2019 (1) auf 175-183 Mio. Tonnen CO2-Äquivalent gesenkt werden. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Deutschland hält die Reduzierung der Kohleverstromung für entscheidend, um seine Klimaziele erreichen zu können. Der Ausstieg Deutschlands aus der Kohleverstromung soll bis spätestens 2038 abgeschlossen sein. Dies betrifft sowohl die Steinkohle als auch die Braunkohle. Im Jahr 2019 entfielen auf die Kohleverstromung 28 % des deutschen Strommixes und 19 % auf die Braunkohleverstromung (2). 2018 emittierten die Braunkohlekraftwerke 130,74 Mio. Tonnen CO2 (3) Dies entspricht etwa 40 % der CO2-Emissionen des Energiesektors in dem Jahr (4). |
| --- | --- |

(4)

2.1.2.   Ausarbeitung politischer Maßnahmen

| (5) | Mit dem Ziel, einen gesellschaftlichen Konsens über eine überarbeitete Energie- und Klimapolitik in Deutschland zu erreichen, setzte die Bundesregierung am 6. Juni 2018 die Kommission für Wachstum, Strukturwandel und Beschäftigung ein (im Folgenden „Kohlekommission“). Die Mitglieder der Kohlekommission repräsentierten einen breiten Querschnitt an Interessengruppen aus Gesellschaft, Politik und Wirtschaft. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Im Januar 2019 legte die Kohlekommission ihre Vorschläge dazu vor, wie sich die nationalen Klimaziele verwirklichen lassen und gleichzeitig Versorgungssicherheit, bezahlbare Strompreise sowie Perspektiven für die Beschäftigten in den Kohleregionen sichergestellt werden. In Bezug auf die Stein- und Braunkohleverstromung schlug die Kohlekommission einen Ausstieg bis zum Jahr 2038 vor. Nach den Vorschlägen soll dieses Ziel erreicht werden, durch einvernehmliche Vereinbarungen zwischen der Bundesregierung und den Betreibern über die Stilllegung der Braunkohlekraftwerke und Ausschreibungen für die frühzeitige Stilllegung von Steinkohleanlagen und Braunkohle-Kleinanlagen. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Zusätzlich zu den Vorschlägen der Kohlekommission prüfte Deutschland alternative Politikoptionen, um die geplanten CO2-Emissionsminderungen zu erreichen. Im Einzelnen wurden folgende Optionen geprüft: i) der Rückgriff auf das bestehende Emissionshandelssystem der EU (im Folgenden „EHS“) und die Ziele für erneuerbare Energien, ii) ein nationaler CO2-Mindestpreis für Wirtschaftszweige, die bereits unter das EU-EHS fallen, iii) die ordnungsrechtliche Stilllegung ohne Ausgleichsleistungen. Deutschland erläuterte, dass diese Optionen aus folgenden Gründen nicht weiterverfolgt worden seien: |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Option i): Die Nutzung des EU-EHS hätte zu Emissionsminderungen auf europäischer Ebene geführt, aber keine Möglichkeit geboten, die nationalen Emissionsminderungsziele genauso gezielt zu erreichen. Es wäre nicht möglich gewesen, im Vorfeld einen schrittweisen Stilllegungspfad zu planen, was stärkere Auswirkungen auf die Versorgungssicherheit und die Beschäftigten in der Branche gehabt hätte. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Option ii): Ein Mindestpreis für CO2 hätte höhere Kosten sowohl für den Energiesektor als auch für die Industrie zur Folge gehabt. Dies würde deutsche Unternehmen benachteiligen und den Binnenmarkt verzerren. Wie bei der ersten Option wären die Auswirkungen auf die Kohleverstromung schwer vorherzusagen, und es wäre nicht möglich gewesen, im Vorfeld einen schrittweisen Reduktionspfad zu planen. Darüber hinaus wäre es schwierig, das richtige Preisniveau festzulegen. Bei einem zu niedrig angesetzten Preis würde es länger dauern, bis die gewünschten Umweltziele erreicht werden. Bei einem zu hoch angesetzten Preis könne die plötzliche Stilllegung einer beträchtlichen Anzahl von Kohlekraftwerken die Folge sein, was negative soziale Auswirkungen haben und die Versorgungssicherheit gefährden könne. Dasselbe gelte für andere Politikoptionen mit vergleichbaren Auswirkungen, so z. B. höhere Verbrauchsteuern auf Stein- und Braunkohle, eine CO2-Steuer oder strengere Umweltauflagen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Option iii): Ordnungsrechtliche Stilllegungen ab 2020 ohne jedweden Ausgleich würden einen stärkeren Eingriff in die Eigentumsrechte der einzelnen Betreiber bedeuten. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Deutschland führte außerdem zusätzliche Bewertungen durch, um die Ausgestaltung der Kohleausstiegsmaßnahmen zu unterstützen. Insbesondere untersuchte Deutschland die erwartete künftige Rentabilität von Braunkohlekraftwerken und die zusätzlichen Tagebaufolgekosten, die den Betreibern entstehen, weil ihre Braunkohleanlagen früher als geplant stillgelegt werden (siehe Erwägungsgründe (29) ff.). |
| --- | --- |

(11)

2.1.3.   Kohleausstiegsgesetz

| (12) | Auf der Grundlage der Vorschläge der Kohlekommission und der ergänzenden Bewertungen verabschiedete Deutschland das „Gesetz zur Reduzierung und zur Beendigung der Kohleverstromung und zur Änderung weiterer Gesetze“ (im Folgenden „Kohleausstiegsgesetz“ oder „Ausstiegsgesetz“). Mit dem Kohleausstiegsgesetz werden nachstehende Ziele für die Reduzierung und Beendigung der Kohleverstromung in Deutschland festgelegt.

  Tabelle 1


  Ziele für die Kohleverstromung in Deutschland









  Zieldatum | Gesamtzielniveau (GW) | Zielniveau Steinkohle (GW) | Zielniveau Braunkohle (GW) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2022 | 30 | 15 | 15 |
| 1.4.2030 | 17 | 8 | 9 |
| 31.12.2038 | 0 | 0 | 0 |

(12)

Tabelle 1

Ziele für die Kohleverstromung in Deutschland

Zieldatum

Gesamtzielniveau (GW)

Zielniveau Steinkohle (GW)

Zielniveau Braunkohle (GW)

31.12.2022

30

15

15

1.4.2030

17

8

9

31.12.2038

0

0

0

Quelle: Artikel 1 Teil 2 § 4 Kohleausstiegsgesetz.

| (13) | Um diese Reduktionsziele zu erreichen, sieht das Kohleausstiegsgesetz einen schrittweisen und stetigen Ausstieg aus der Kohleverstromung vor. Die Ausgestaltung der Ausstiegsinstrumente beruht weitgehend auf den Vorschlägen der Kohlekommission. Im Falle der Braunkohle werden Ausstieg und Entschädigung im Wege eines zwischen der Bundesregierung und den Betreibern vereinbarten Verfahrens ausgearbeitet. Ferner ist für drei Braunkohleanlagen eine Zeitlich gestreckte Stilllegung vorgesehen (siehe Erwägungsgrund (64) ff.). Der Steinkohleausstieg wird im Zeitraum 2020-2026 durch jährliche Ausschreibungsverfahren gefördert und von einem ordnungsrechtlichen Stilllegungspfad ohne Entschädigungen im Zeitraum 2024-2038 flankiert. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Deutschland erklärte, sich gegen den Ausstieg aus der Braunkohleverstromung durch Ausschreibungen entschieden zu haben, da Braunkohleanlagen untrennbar mit den Tagebauen verbunden seien, was einen stärker auf dieses Gesamtsystem ausgerichteten Ansatz erfordere. Auch gebe es lediglich zwei Hauptakteure (RWE und LEAG) und sei die Durchführung wettbewerblicher Ausschreibungen daher nicht möglich. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Deutschland wird die Auswirkungen dieser Maßnahmen regelmäßig überprüfen, insbesondere ihren Beitrag zu den CO2-Emissionsminderungen sowie ihre Auswirkungen auf die Versorgungssicherheit und die Strompreise. Die Überprüfungen sind für 2022, 2026, 2029 und 2032 geplant (5). |
| --- | --- |

(15)

2.1.4.   Geltungsbereich des vorliegenden Beschlusses

| (16) | Dieser Beschluss betrifft die Stilllegung der Braunkohleanlagen von LEAG und RWE gegen Entschädigung (6). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Er betrifft nicht die Teile des Kohleausstiegsgesetzes, die sich auf den Ausstieg aus der Steinkohleverstromung, auf Braunkohle-Kleinanlagen oder auf die Regelung zur Kraft-Wärme-Kopplung (KWK) beziehen. Ferner stellt dieser Beschluss keine stillschweigende Verlängerung der Genehmigung der staatlichen Beihilfe für die Kapazitätsreserve oder die Netzreserve dar (7). Das Ausschreibungsverfahren für den Steinkohleausstieg war Gegenstand eines gesonderten Beschlusses der Kommission, in dem sie keine Einwände gegen die Maßnahme erhob (8). |
| --- | --- |

(17)

2.2.   
  Entschädigung für die Stilllegung von Braunkohleanlagen

2.2.1.   Rechtsgrundlage

| (18) | Rechtsgrundlage der Maßnahme ist das Kohleausstiegsgesetz vom 8. August 2020 in der durch die Artikel 22 und 23 des am 21. Dezember 2020 veröffentlichten Gesetzes zur Änderung des Erneuerbare-Energien-Gesetzes und anderer Energiegesetze („Erneuerbare-Energien-Gesetz“) geänderten Fassung. Das Kohleausstiegsgesetz enthält einen „Beihilferechtlichen Vorbehalt“, nach dem Zahlungen an RWE und LEAG erst nach der beihilferechtlichen Genehmigung durch die Kommission geleistet werden dürfen (9). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Das Kohleausstiegsgesetz ermächtigt die Bundesregierung, einen öffentlich-rechtlichen Vertrag mit den Betreibern von Braunkohleanlagen abzuschließen, um die Bedingungen für die Reduzierung und Beendigung der Braunkohleverstromung zu regeln (10). |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Auf dieser Grundlage haben Deutschland und die Betreiber der Braunkohleanlagen die im „Öffentlich-rechtlichen Vertrag zur Reduzierung und Beendigung der Braunkohleverstromung in Deutschland“ (im Folgenden „Vertrag“) enthaltenen Rechte und Pflichten ausgearbeitet. Der Vertrag wurde am 13. Januar 2021 vom Deutschen Bundestag gebilligt und enthält eine Klausel, nach der sein Inkrafttreten von der beihilferechtlichen Genehmigung durch die Europäische Kommission abhängt (11). |
| --- | --- |

(20)

2.2.2.   Stilllegungszeitpunkte

| (21) | Das Kohleausstiegsgesetz enthält ein Verzeichnis, in dem 30 Braunkohleanlagen von RWE und LEAG und der jeweilige Zeitpunkt für die endgültige Stilllegung im Zeitraum 2020-2038 angegeben sind (siehe nachstehende Tabelle 2) (12). Bei bestimmten Anlagen hat RWE ein Wahlrecht, welcher von zwei Kraftwerkblocks zu einem bestimmten Zeitpunkt stillgelegt werden soll (13). Ferner sollen einige Blocks vor der endgültigen Stilllegung in die Zeitlich gestreckte Stilllegung überführt werden. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Braunkohleanlagen mit einer Nettonennleistung bis zu einschließlich 150 MW (Braunkohle-Kleinanlagen) fallen nicht unter diese Maßnahme, sondern werden nach dem Kohleausstiegsgesetz wie Steinkohle-Kleinanlagen behandelt (14). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Der Betreiber einer Braunkohleanlage kann die Anlage vor dem im Kohleausstiegsgesetz vorgesehenen Stilllegungszeitpunkt vorläufig oder endgültig stilllegen, es sei denn, die Anlage ist systemrelevant. In einem solchen Fall müsste die Anlage in die Netzreserve überführt werden (15), jedoch längstens bis zum ursprünglich vorgesehenen Stilllegungszeitpunkt (16). Eine solche vorzeitige Stilllegung hätte keine Auswirkung auf die in Abschnitt 2.2.3 beschriebenen Entschädigungszahlungen. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Wie in Erwägungsgrund (15) angegeben, wird Deutschland die Maßnahmen für den Kohleausstieg regelmäßig überprüfen und bewerten. Im Rahmen dieser Überprüfung wird sich Deutschland auch mit der Frage befassen, ob der Stilllegungszeitpunkt für Braunkohleanlagen, die erst nach 2030 stillgelegt werden sollen, jeweils bis zu drei Jahre vorgezogen werden kann, sodass ein vollständiger Ausstieg bis 2035 erreicht würde (17). Der für eine Braunkohleanlage vorgesehene Zeitraum in der Zeitlich gestreckten Stilllegung würde bei dieser Möglichkeit — die im Folgenden als Option der „vorzeitigen Stilllegung“ bezeichnet wird — nicht verkürzt.

  Tabelle 2


  Braunkohleanlagen: Überführung in die Zeitlich gestreckte Stilllegung und Stilllegungszeitpunkte










  Anlagenbetreiber | Name der Anlage | MW (netto) | Zeitpunkt der Überführung in die Zeitlich gestreckte Stilllegung | Stilllegungszeitpunkt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RWE | Niederaußem D | 297 | — | 31.12.2020 |
| RWE | Niederaußem C | 295 | — | 31.12.2021 |
| RWE | Neurath B | 294 | — | 31.12.2021 |
| RWE | Weisweiler E oder F | 321 | — | 31.12.2021 |
| RWE | Neurath A | 294 | — | 1.4.2022 |
| RWE | Frechen/Wachtberg | 120 | — | 31.12.2022 |
| | (Brikettierung) | (von 176) | | |
| RWE | Neurath D | 607 | — | 31.12.2022 |
| RWE | Neurath E | 604 | — | 31.12.2022 |
| RWE | Weisweiler E oder F | 321 | — | 1.1.2025 |
| LEAG | Jänschwalde A | 465 | 31.12.2025 | 31.12.2028 |
| LEAG | Jänschwalde B | 465 | 31.12.2027 | 31.12.2028 |
| RWE | Weisweiler G oder H | 663 | — | 1.4.2028 |
| | | oder | | |
| | | 656 | | |
| LEAG | Jänschwalde C | 465 | — | 31.12.2028 |
| LEAG | Jänschwalde D | 465 | — | 31.12.2028 |
| RWE | Weisweiler G oder H | 663 | — | 1.4.2029 |
| | | oder | | |
| | | 656 | | |
| LEAG | Boxberg N | 465 | — | 31.12.2029 |
| LEAG | Boxberg P | 465 | — | 31.12.2029 |
| RWE | Niederaußem G oder H | 628 | — | 31.12.2029 |
| | | oder | | |
| | | 648 | | |
| RWE | Niederaußem G oder H | 628 | 31.12.2029 | 31.12.2033 |
| | | oder | | |
| | | 648 | | |
| Saale Energie | Schkopau A | 450 | — | 31.12.2034 |
| Saale Energie | Schkopau B | 450 | — | 31.12.2034 |
| LEAG | Lippendorf R | 875 | — | 31.12.2035 |
| EnBW | Lippendorf S | 875 | — | 31.12.2035 |
| RWE | Niederaußem K | 944 | — | 31.12.2038 |
| RWE | Neurath F (BoA 2) | 1060 | — | 31.12.2038 |
| RWE | Neurath G (BoA 3) | 1060 | — | 31.12.2038 |
| LEAG | Schwarze Pumpe A | 750 | — | 31.12.2038 |
| LEAG | Schwarze Pumpe B | 750 | — | 31.12.2038 |
| LEAG | Boxberg R | 640 | — | 31.12.2038 |
| LEAG | Boxberg Q | 857 | — | 31.12.2038 |

(24)

Tabelle 2

Braunkohleanlagen: Überführung in die Zeitlich gestreckte Stilllegung und Stilllegungszeitpunkte

Anlagenbetreiber

Name der Anlage

MW (netto)

Zeitpunkt der Überführung in die Zeitlich gestreckte Stilllegung

Stilllegungszeitpunkt

RWE

Niederaußem D

297

—

31.12.2020

RWE

Niederaußem C

295

—

31.12.2021

RWE

Neurath B

294

—

31.12.2021

RWE

Weisweiler E oder F

321

—

31.12.2021

RWE

Neurath A

294

—

1.4.2022

RWE

Frechen/Wachtberg

120

—

31.12.2022

(Brikettierung)

(von 176)

RWE

Neurath D

607

—

31.12.2022

RWE

Neurath E

604

—

31.12.2022

RWE

Weisweiler E oder F

321

—

1.1.2025

LEAG

Jänschwalde A

465

31.12.2025

31.12.2028

LEAG

Jänschwalde B

465

31.12.2027

31.12.2028

RWE

Weisweiler G oder H

663

—

1.4.2028

oder

656

LEAG

Jänschwalde C

465

—

31.12.2028

LEAG

Jänschwalde D

465

—

31.12.2028

RWE

Weisweiler G oder H

663

—

1.4.2029

oder

656

LEAG

Boxberg N

465

—

31.12.2029

LEAG

Boxberg P

465

—

31.12.2029

RWE

Niederaußem G oder H

628

—

31.12.2029

oder

648

RWE

Niederaußem G oder H

628

31.12.2029

31.12.2033

oder

648

Saale Energie

Schkopau A

450

—

31.12.2034

Saale Energie

Schkopau B

450

—

31.12.2034

LEAG

Lippendorf R

875

—

31.12.2035

EnBW

Lippendorf S

875

—

31.12.2035

RWE

Niederaußem K

944

—

31.12.2038

RWE

Neurath F (BoA 2)

1060

—

31.12.2038

RWE

Neurath G (BoA 3)

1060

—

31.12.2038

LEAG

Schwarze Pumpe A

750

—

31.12.2038

LEAG

Schwarze Pumpe B

750

—

31.12.2038

LEAG

Boxberg R

640

—

31.12.2038

LEAG

Boxberg Q

857

—

31.12.2038

2.2.3.   Entschädigung

| (25) | Für die Stilllegung von Braunkohleanlagen bis Ende 2029 sieht das Kohleausstiegsgesetz eine Entschädigung in Höhe von 2,6 Mrd. EUR für RWE für die Stilllegung der Braunkohleanlagen im Rheinland und von 1,75 Mrd. EUR für LEAG für die Stilllegung der Braunkohleanlagen in der Lausitz vor (18). |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Die Entschädigung umfasst nicht die Vergütung einer etwaigen Zeitlich gestreckten Stilllegung von Braunkohleanlagen oder die Überführung von Braunkohleanlagen in die Netzreserve (19). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Die vereinbarte Entschädigung wird in gleich großen jährlichen Raten jeweils zum 31. Dezember über einen Zeitraum von 15 Jahren gezahlt, beginnend mit dem Ende des Jahres, in dem erstmals eine Braunkohleanlage des jeweiligen Betreibers endgültig stillgelegt oder in die Zeitlich gestreckte Stilllegung überführt wird (20). RWE würde die Entschädigung im Zeitraum vom 31. Dezember 2020 bis zum 31. Dezember 2034 erhalten, LEAG im Zeitraum vom 31. Dezember 2025 bis zum 31. Dezember 2039. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Gemäß dem Vertrag wird die Entschädigung genutzt, um die Tagebaufolgekosten rechtzeitig abzudecken (21). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Deutschland macht geltend, dass die Entschädigungszahlungen einen Teil der entgangenen Gewinne der Betreiber abdecken: Nach dem Kohleausstiegsgesetz müssen sie ihre Anlagen früher stilllegen, als es sonst der Fall gewesen wäre. Ferner vertritt Deutschland die Auffassung, dass die zusätzlichen Tagebaufolgekosten, die RWE und LEAG entstehen, weil sie ihre Tätigkeiten früher als geplant einstellen müssen, eine Entschädigung rechtfertigen. Im Folgenden wird dargelegt, wie Deutschland die Entschädigungsbeträge rechtfertigt. |
| --- | --- |

(29)

2.2.3.1.   Entgangene Gewinne aus der Stromerzeugung

| i) | Der Berechnung zugrunde liegende Annahmen |
| --- | --- |

i)

Der Berechnung zugrunde liegende Annahmen

| (30) | Deutschland stützt sich auf ein Modell, in dem eine Bewertung der entgangenen Gewinne aller RWE- und LEAG-Anlagen vorgenommen wurde. Die entgangenen Gewinne aus den Braunkohleanlagen wurden anschließend mit den Entschädigungsbeträgen verglichen. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Um die entgangenen Gewinne zu ermitteln, stellte Deutschland die hypothetische Situation ohne Ausstiegsgesetz der Situation mit Ausstiegsgesetz und sich daraus ergebender früherer Stilllegung gegenüber. Verschiedene im Folgenden beschriebene Inputparameter wurden für die Projektionen herangezogen. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | In einem ersten Schritt führte Deutschland mit dem europäischen Elektrizitätsmarktmodell der r2b energy consulting GmbH eine Simulationsrechnung für das europäische Stromnetz bis 2040 durch. Dieses Modell wird auch für den Bericht über die nationale Versorgungssicherheit in Deutschland herangezogen. Dem Modell wurden sodann Strompreise in stündlicher Auflösung für die deutsche Gebotszone entnommen. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | In einem zweiten Schritt analysierte Deutschland die Wirtschaftlichkeit von Braunkohlekraftwerken anhand des Kraftwerkseinsatzmodells der r2b energy consulting GmbH. Über dieses Modell wurden nach einer Simulation der stündlichen Einsatzentscheidung eines Kraftwerks zur Maximierung der kurzfristigen Gewinne und unter Berücksichtigung der simulierten Merit-Order die entgangenen Betriebsgewinne geschätzt. Für Braunkohleanlagen berücksichtigt das Modell betriebliche Fixkosten (22) und Fixkosten (23) zur Bestimmung der erwarteten Gewinnspannen. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | In einem dritten Schritt schätzte Deutschland dann die aufgrund des Ausstiegsgesetzes entgangenen Gewinne mittels Aggregation der entgangenen Gewinne pro Stunde. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Das Modell basiert auf verschiedenen Preisannahmen für Brennstoff und CO2. Die Preisannahmen bis 2023 beruhen auf den kürzlich beobachteten Preisen für Energieterminkontrakte auf Derivatemärkten. Die langfristigen Preisannahmen stammen von der Internationalen Energie-Agentur und wurden dem World Energy Outlook 2018 („WEO 2018“) entnommen (New-Policies-Szenario) (24), bei Anwendung linearer Interpolation zwischen den Datenpunkten. Im New-Policies-Szenario sind Strategien und Maßnahmen, die die Regierungen bereits eingeführt haben, berücksichtigt, wie auch die Auswirkungen angekündigter Strategien, wie in offiziellen Zielen und Plänen ausgedrückt. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Ferner liegen dem Modell mehrere weitere Annahmen zugrunde. Die Entscheidung, eine Anlage anzufahren, richtet sich auch nach Parametern wie den Anfahrkosten, den Mindestlastanforderungen sowie den Mindeststillstands- und Mindestbetriebszeiten. Die Nettonennleistung, der elektrische Nettowirkungsgrad und die Wärmeauskopplungsleistung wurden für jede Anlage einzeln ermittelt. Das Modell geht für alle Anlagen von einer einheitlichen durchschnittlichen CO2-Intensität (25) aus. Zur Ermittlung der jährlichen Fixkosten wurden die Anlagen nach Alter in verschiedene Gruppen eingeteilt (26). Im Szenario ohne Ausstiegsgesetz wurde für die RWE-Anlagen eine Lebensdauer von 48 bis 70 Jahren und für die LEAG-Anlagen eine Lebensdauer von 48 bis 54 Jahren angesetzt. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | In Bezug auf LEAG ging Deutschland davon aus, dass LEAG die Fördertätigkeit ohne das Ausstiegsgesetz auf zwei weitere Tagebaufelder (Welzow-Süd TA II und das Sonderfeld Mühlrose am Standort Nochten) ausgeweitet hätte, um die für die geplante Lebensdauer der Kraftwerke erforderliche Braunkohlemenge zu fördern. Für diese beiden Felder verfügt LEAG derzeit nicht über die erforderlichen Genehmigungen (siehe Erwägungsgrund (48)). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Anschließend wurde der Barwert der entgangenen Gewinne berechnet, um die Auswirkungen des Ausstiegsgesetzes zu schätzen. Der Barwert der entgangenen Gewinne und der Entschädigungszahlungen wurde anhand eines Satzes von 7,5 % diskontiert. Deutschland ist der Auffassung, dass der Satz von 7,5 % vergleichsweise hoch ist und das Risiko, mit dem in der Zukunft liegende Marktentwicklungen behaftet sind, angemessen widerspiegelt. |
| --- | --- |

(38)

| ii) | Ergebnis der Entschädigungsberechnung |
| --- | --- |

ii)

Ergebnis der Entschädigungsberechnung

| (39) | Auf der Grundlage der obigen Modellierung berechnete Deutschland für RWE den Barwert der entgangenen Gewinne im Basisszenario auf 1,525 Mrd. EUR. Daher gelangte Deutschland zu dem Schluss, dass der Barwert der gesamten entgangenen Gewinne aus RWE-Braunkohleanlagen den Barwert des Entschädigungsbetrags — geschätzte 1,337 Mrd. EUR — übersteigen würde. Ohne das Ausstiegsgesetz müssten die RWE-Anlagen bis 2051 betrieben werden, damit die erwarteten entgangenen Gewinne den Entschädigungsbetrag übersteigen. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Zu dieser Schlussfolgerung kommt Deutschland, indem auch die erwarteten entgangenen Gewinne aus vier Anlagen (27), die nach 2030 stillgelegt werden sollen, einbezogen werden. Diese vier Anlagen haben im Modell teils eine Laufzeit bis 2061 und stehen für einen erheblichen Teil der erwarteten entgangenen Gewinne. Ohne Berücksichtigung dieser vier Anlagen würde sich der Barwert der erwarteten entgangenen Gewinne für RWE auf 0,64 Mrd. EUR belaufen. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Für LEAG würde sich der Barwert der entgangenen Gewinne im Basisszenario auf 1,291 Mrd. EUR belaufen. Daher gelangte Deutschland zu dem Schluss, dass die entgangenen Gewinne der LEAG den Barwert des Entschädigungsbetrags — geschätzte 0,565 Mrd. EUR — übersteigen. Im Szenario ohne Ausstiegsgesetz müssten die LEAG-Anlagen bis 2040 betrieben werden, damit die erwarteten entgangenen Gewinne den Entschädigungsbetrag übersteigen. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Zu dieser Schlussfolgerung kommt Deutschland, indem auch die erwarteten entgangenen Gewinne aus sechs LEAG-Anlagen (28), die nach 2030 stillgelegt werden sollen, einbezogen werden. Diese sechs Anlagen haben im Modell teils eine Laufzeit bis 2061 und stehen für einen erheblichen Teil der erwarteten entgangenen Gewinne. Der Barwert der erwarteten entgangenen Gewinne für Anlagen, die bis 2030 stillgelegt werden sollen, beläuft sich auf 0,37 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(42)

| iii) | Von Deutschland vorgelegte Plausibilitätsstudien |
| --- | --- |

iii)

Von Deutschland vorgelegte Plausibilitätsstudien

| (43) | Da die Laufzeit der Kraftwerke von den geförderten Braunkohlemengen abhängt, legte Deutschland zwei von Beratern erstellte Plausibilitätsstudien vor. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Für RWE wurde eine Plausibilitätsstudie von EY und BET („RWE-Plausibilitätsstudie“) übermittelt, in der betrachtet wird, ob das Kohleausstiegsgesetz zu einer früheren Stilllegung der Kraftwerke führt (29). Grundlage der Betrachtung sind die Braunkohlemengen, die gefördert werden müssen; wirtschaftliche Erwägungen werden nicht berücksichtigt. RWE erstellte die Planung für die Braunkohleförderung auf der Grundlage einer Entscheidung des Landes Nordrhein-Westfalen aus dem Jahr 2016 (30). Der Entscheidung zufolge war die Braunkohleförderung am Standort Inden bis 2030-2032 und an den Standorten Hambach und Garzweiler bis 2045/2050 vorgesehen. Laut unternehmensinternen Unterlagen plante RWE nicht, innerhalb der nächsten zehn Jahre Braunkohlekraftwerke stillzulegen; über diesen Zeitraum hinaus gab es noch keine detaillierten Pläne. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Die RWE-Plausibilitätsstudie kommt zu dem Schluss, dass das Ausstiegsgesetz zu geringeren Fördermengen und einer früheren Kraftwerksstilllegung führt. Den Schätzungen in der Studie zufolge ist eine um 388-605 Mio. Tonnen niedrigere Fördermenge erforderlich als in einem Szenario ohne Ausstiegsgesetz und sinken die Kapazitätsjahre der Anlagen um 49,8-79,2 GWa (31). Sollten die Anlagen früher stillgelegt werden als in Tabelle 2 angegeben, wären diese Zahlen entsprechend höher. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Die von den Beratern berücksichtigten Stilllegungszeitpunkte für die RWE-Anlagen weichen von den Stilllegungszeitpunkten ab, die Deutschland bei der Berechnung der entgangenen Gewinne heranzog. Deutschland verfolgte in Bezug auf einige der früheren Stilllegungszeitpunkte einen konservativeren Ansatz, ging hingegen bei den Anlagen, die zuletzt stillgelegt werden sollten, von längeren Laufzeiten aus. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Auch für LEAG übermittelte Deutschland eine Plausibilitätsstudie von EY und BET („LEAG-Plausibilitätsstudie“) über die Kohlemengen, die LEAG vor der Ankündigung des Kohleausstiegs zu fördern plante, und die Folgen des Ausstiegsgesetzes für die Stilllegungszeitpunkte der Kraftwerke (32). Die Studie umfasst keine wirtschaftliche Bewertung, sondern konzentriert sich auf die Auswirkungen der Fördermenge auf die Stilllegungszeitpunkte. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | LEAG verabschiedete am 30. März 2017 eine Planung für die Braunkohleanlagen („Revierkonzept 2017“), nachdem das Unternehmen diese Anlagen von Vattenfall übernommen hatte. Das Revierkonzept 2017 ersetzte die frühere Planung von Vattenfall („Vattenfall-Verkaufsszenario“). Das Revierkonzept 2017 umfasste eine endgültige Investitionsentscheidung zur Erschließung des Sonderfelds Mühlrose am Standort Nochten und die Entscheidung, die erforderlichen Schritte einzuleiten, um die entsprechenden behördlichen Genehmigungen zu erhalten. Ferner wurde im Revierkonzept 2017 festgelegt, dass die endgültige Entscheidung über die Ausweitung auf Welzow-Süd TA II erst 2020 getroffen werden sollte. Nach Annahme des Revierkonzepts 2017 leitete LEAG das Verfahren ein, um die Genehmigung der regionalen Behörden für den Rahmenbetriebsplan für das Sonderfeld Mühlrose zu erhalten. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Die LEAG-Plausibilitätsstudie kommt zu dem Schluss, dass der Kohlebedarf infolge des Ausstiegsgesetzes um 139 Mio. Tonnen geringer ist als im Rahmen des Revierkonzepts 2017, was bei den Kraftwerkslaufzeiten einer Veränderung der Kapazitätsjahre von 19 GWa entspricht (33). Ferner zeigt ein Vergleich des Ausstiegsszenarios mit einem Szenario ohne Erschließung des Sonderfelds Mühlrose, dass die erwartete Fördermenge im Ausstiegsszenario nur um 13 Mio. Tonnen niedriger ausfallen würde. |
| --- | --- |

(49)

| iv) | Alternative Szenarien |
| --- | --- |

iv)

Alternative Szenarien

| (50) | In Anbetracht der oben genannten Plausibilitätsstudien und der Möglichkeit einer vorzeitigen Stilllegung von Anlagen, die eigentlich erst nach 2030 stillgelegt werden sollen (siehe die in Erwägungsgrund (24) beschriebene Option der vorzeitigen Stilllegung), führte Deutschland zusätzliche Berechnungen zu den potenziellen entgangenen Gewinnen aus den Braunkohleanlagen durch. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Für Anlagen, die eigentlich erst nach 2030 stillgelegt werden sollen, bedeutet eine vorzeitige Stilllegung im Vergleich zu dem von Deutschland beschriebenen Basisszenario entgangene Gewinne in drei zusätzlichen Jahren. Deutschland berechnet, dass der Barwert der entgangenen Gewinne für RWE in diesem Szenario um 365 Mio. EUR auf 1,890 Mrd. EUR und für LEAG um 403 Mio. EUR auf 1,694 Mrd. EUR steigen würde. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | Im Basisszenario (siehe Erwägungsgrund (39)) war Deutschland davon ausgegangen, dass LEAG die Kohleförderung auf Mühlrose und Welzow-Süd TA II ausweitet. Auf der Grundlage der Plausibilitätsstudien simulierte Deutschland auch die entgangenen Gewinne der LEAG, die sich unter Berücksichtigung verschiedener Förderszenarien ergeben würden. So wurden die entgangenen Gewinne in einem Szenario, in dem LEAG die Förderung ausschließlich auf das Sonderfeld Mühlrose ausweitet, und in einem Szenario ganz ohne Ausweitung simuliert. Für beide Szenarien wurde dabei zwischen einer vorzeitigen Stilllegung und dem regulären Ausstieg zu den in Tabelle 2 genannten Zeitpunkten unterschieden. |
| --- | --- |

(52)

| (53) | Deutschland erklärte, dass der Barwert der erwarteten entgangenen Gewinne für LEAG in all diesen Szenarien höher läge als der Barwert der Entschädigung, außer im Vattenfall-Verkaufsszenario ohne die Option der vorzeitigen Stilllegung, in dem sich der Barwert der entgangenen Gewinne auf 0,371 Mrd. EUR belaufen würde, während der Barwert der Entschädigung 0,565 Mrd. EUR betragen würde. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | In Bezug auf RWE zeigen alle von Deutschland dargelegten alternativen Szenarien, dass der Barwert der entgangenen Gewinne den Barwert der Entschädigung in Höhe von 1,337 Mrd. EUR übersteigen würde. |
| --- | --- |

(54)

2.2.3.2.   Zusätzliche Tagebaufolgekosten

| (55) | Deutschland vertritt die Auffassung, dass bei der Festlegung einer angemessenen Entschädigung nicht nur die entgangenen Gewinne der Stromerzeugungsanlagen zu berücksichtigen sind, sondern auch die zusätzlichen Tagebaufolgekosten, die den Betreibern durch die vorzeitige Stilllegung der Stromerzeugungsanlagen entstehen. Solche zusätzlichen Tagebaufolgekosten entstünden dadurch, dass Unternehmen ihre Tagebau- und Folgekostenplanung nach Verabschiedung des Kohleausstiegsgesetzes anpassen müssten (34). Es handele sich dabei um Kosten, die ohne das Kohleausstiegsgesetz nicht entstanden wären, und somit um zusätzliche Kosten. Deutschland zufolge werden die Unternehmen durch Übernahme dieser zusätzlichen Kosten nicht von Verpflichtungen entbunden, die sie ohnehin gehabt hätten. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Um die zusätzlichen Tagebaufolgekosten zu quantifizieren, hat Deutschland ein Gutachten in Auftrag gegeben („Gutachten zur Ermittlung von Folgekosten des Braunkohletagebaus“) (35), in dem die Folgekosten des Tagebaus ohne Kohleausstiegsgesetz mit den Folgekosten des Tagebaus bei vorzeitiger Stilllegung der Anlagen verglichen werden. Das Gutachten kommt zu dem Schluss, dass eine vorzeitige Stilllegung zu zusätzlichen Kosten führt, die sich aus der Notwendigkeit ergeben, die Tagebaufolgemaßnahmen anzupassen, und aus den zusätzlichen Finanzierungskosten aufgrund der früheren Inanspruchnahme von Rückstellungen (Zinseffekt). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | In dem Gutachten über die Tagebaufolgekosten wird ein Referenzszenario „ohne gesetzlich verordneten Kohleausstieg“ entwickelt. Darin wird die Kohleförderung in Tagebauen, für die genehmigte Rahmenbetriebspläne vorliegen, berücksichtigt und davon ausgegangen, dass keine neuen Stromerzeugungsanlagen gebaut werden. In dem Gutachten wird eingeräumt, dass es viele unterschiedliche Prognosen für die Lebensdauer von Braunkohleverstromungsanlagen in einem Szenario ohne Ausstiegsgesetz gibt. Herangezogen werden unterschiedliche technisch-wirtschaftliche Nutzungsdauern für verschiedene Kategorien von Braunkohleanlagen von zwischen 40 und 55 Jahren. So wird die Nutzungsdauer für größere Braunkohleanlagen in Westdeutschland, die vor 1990 in Betrieb genommen wurden, mit bis zu 55 Jahren angesetzt und die Nutzungsdauer für moderne Braunkohlekraftwerke, die nach 1990 errichtet wurden, mit 40 Jahren. Braunkohlekraftwerke in Ostdeutschland, die zwischenzeitlich ertüchtigt wurden, werden mit einer Nutzungsdauer von 45 Jahren, kleinere Braunkohlekraftwerke mit einer Leistung von <100 MW mit 40 Jahren angesetzt. Diese Nutzungsdauern hätten ohne Ausstiegsgesetz dazu geführt, dass die Braunkohleverstromung 2051 ausgelaufen wäre. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Im Gutachten heißt es, dass im Referenzszenario nicht alle Tagebaue vollständig ausgekohlt werden müssten, um den Kohlebedarf der Kraftwerke zu decken. Dies gilt für den RWE-Standort Garzweiler II und den LEAG-Standort Reichwalde. Die Gutachter halten es auch nicht für erforderlich, dass LEAG die Kohleförderung auf Mühlrose und Welzow-Süd TA II ausweitet, um den Braunkohlebedarf im Referenzszenario zu decken. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Gegenübergestellt werden dem Referenzszenario zwei Ausstiegsszenarien. Zum Zeitpunkt der Erstellung des Gutachtens über die Tagebaufolgekosten waren die von den Betreibern und der Regierung vereinbarten genauen Stilllegungszeitpunkte noch nicht bekannt. Die Gutachter stützten sich daher auf die Empfehlungen der Kohlekommission. In einem ersten Szenario würden die Kraftwerke je nach ihrem Alter bis 2038 schrittweise stillgelegt, in einem zweiten Szenario wurde eine Optimierung der Stilllegungszeitpunkte versucht, um der räumlichen Verbindung der Anlagen zu den Tagebauen Rechnung zu tragen. Beide Szenarien gehen von der Erhaltung des Hambacher Forstes sowie von fünf Dörfern am Tagebau Garzweiler II aus. Die Erhaltung des Hambacher Forstes erfordert für standfeste Böschungen sehr hohe Massenbewegungen und aufwendige wasserwirtschaftliche Maßnahmen. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Um die zusätzlichen Tagebaufolgekosten zu schätzen, stützten sich die Gutachter auf öffentlich zugängliche Informationen. Sie räumten im Verhältnis zu den betroffenen Unternehmen das Bestehen einer Informationsasymmetrie ein. Kosten entstehen vor allem für Abraumbewegung, Rekultivierung und Raumgestaltung, geotechnische Sicherung und Renaturierung. Die Kosten können von einem Tagebau zum anderen je nach Gegebenheiten erheblich variieren. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Ferner wurden in dem Gutachten bei der Ermittlung der zusätzlichen Tagebaufolgekosten im Rheinischen Revier der aktuelle Abbaustand und die noch abzubauenden Kohlen- bzw. Abraummengen nicht berücksichtigt und verfügten die Gutachter nicht über die erforderlichen Informationen, um zu beurteilen, inwiefern die um 40 bis 45 cm geringere Tiefe des zu gestaltenden Restsees sich auf die Kostenschätzungen auswirkt. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | Die zusätzlichen Tagebaufolgekosten werden diskontiert zum Stichtag 31. Dezember 2018. Für RWE ergeben sich aus dem Gutachten je nach Ausstiegspfad für die Kraftwerke und Annahmen bezüglich der Inflationierung (36) zusätzliche Tagebaufolgekosten im Fall eines Kohleausstiegs von 1,9-2,3 Mrd. EUR. Der größte Teil der Kosten entsteht aus der Umplanung des Tagebaus Hambach (1,5-1,65 Mrd. EUR). Die zusätzlichen Finanzierungskosten wurden auf 35-210 Mio. EUR geschätzt. Für LEAG wurden die zusätzlichen Finanzierungs- und Tagebaufolgekosten auf 14-35 Mio. EUR für das Lausitzer Revier und 1-117 Mio. EUR für das Mitteldeutsche Revier geschätzt (37). |
| --- | --- |

(62)

| (63) | Deutschland führt ferner an, RWE habe im Geschäftsbericht 2019 angegeben, die Bergbaurückstellungen seien von 2,5 Mrd. EUR Ende 2018 auf 4,6 Mrd. EUR Ende 2019 erhöht worden: „Für die zusätzlichen Betriebskosten und die zeitliche Vorverlagerung der Rekultivierung (inkl. Zinseffekte) haben wir den Bergbaurückstellungen 2022 Mio. € zugeführt. Durch Wertberichtigungen auf Braunkohlekraftwerke und Tagebaue sind Belastungen von 527 Mio. € entstanden.“ Im Geschäftsbericht von RWE heißt es ferner, die Rückstellungen seien auch vom zugrunde gelegten Diskontierungszinssatz abhängig und die Zuführungen zu den bergbaubedingten Rückstellungen lägen ohne den Zinsanteil bei 1,384 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(63)

2.2.4.   Zeitlich gestreckte Stilllegung

| (64) | Deutschland beabsichtigt, neben der oben beschriebenen Entschädigung für entgangene Gewinne auch eine Entschädigung für die Zeitlich gestreckte Stilllegung von drei Anlagen zu gewähren (38). |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Betroffen sind folgende LEAG-Anlagen: Jänschwalde A würde am 31. Dezember 2025 und Jänschwalde B am 31. Dezember 2027 in die Zeitlich gestreckte Stilllegung überführt. Beide Anlagen sollen bis Ende 2028 endgültig stillgelegt werden (siehe obenstehende Tabelle 2). Eine RWE-Anlage (39) ist ebenfalls betroffen: Für die Anlage kann ab dem 31. Dezember 2029 die Entschädigung für die Überführung in die Zeitlich gestreckte Stilllegung gewährt werden; sie soll bis Ende 2033 endgültig stillgelegt werden (siehe oben Tabelle 2). Abweichend von den genannten zeitlichen Vorgaben können Jänschwalde A und die RWE-Anlage bereits nach 18 Monaten endgültig stillgelegt werden, ohne dass sich dies auf die Entschädigung für die Anlagen auswirken würde. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Eine Anlage, die in die Zeitlich gestreckte Stilllegung überführt wurde, kann nicht mehr kommerziell am Strommarkt betrieben werden, vom Übertragungsnetzbetreiber („ÜNB“) allerdings zur Stromerzeugung aufgefordert werden, wenn alle anderen geeigneten Maßnahmen nach § 13 Absatz 1 Energiewirtschaftsgesetz ausgeschöpft sind. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Die Vergütung der Betreiber errechnet sich nach einer im Kohleausstiegsgesetzes enthaltenen Formel (40). Sie beruht in erster Linie auf den entgangenen Gewinnen, die aus den Anlagen erzielt worden wären, wenn es erlaubt gewesen wäre, sie weiterhin kommerziell am Stromgroßhandelsmarkt zu betreiben. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Im Rahmen der regelmäßigen Überprüfung des Kohleausstiegsgesetzes nach Erwägungsgrund (15) wird Deutschland auch prüfen, ob die Stilllegung der RWE-Anlage (41), die am 31. Dezember 2029 in die Zeitlich gestreckte Stilllegung überführt werden soll, vorgezogen werden kann, ohne die Zahl der Jahre zu verringern, die die Anlage in der Zeitlich gestreckten Stilllegung verbleiben soll. Ferner wird Deutschland 2026 prüfen, ob es energiewirtschaftlich noch erforderlich ist, diese RWE-Anlage in die Zeitlich gestreckte Stilllegung zu überführen. Kann die energiewirtschaftliche Erforderlichkeit nicht festgestellt werden, wird die Anlage bis Ende 2029 endgültig stillgelegt (42). |
| --- | --- |

(68)

2.3.   
  Weitere einschlägige Bestimmungen des Kohleausstiegsgesetzes

| (69) | Die Bestimmungen des Kohleausstiegsgesetzes über die Löschung von EHS-Emissionszertifikaten sind nicht Teil der oben beschriebenen Maßnahme, im Rahmen der beihilferechtlichen Würdigung aber dennoch relevant. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Mit Artikel 2 des Kohleausstiegsgesetzes wird die nationale EHS-Gesetzgebung dahin gehend geändert, dass eine Bestimmung über die Löschung von CO2-Emissionszertifikaten im Zusammenhang mit dem Kohleausstieg aufgenommen wird (43). Die betreffenden Zertifikate werden von den Deutschland zugeteilten Zertifikaten abgezogen. |
| --- | --- |

(70)

| (71) | Deutschland wird CO2-Emissionszertifikate in dem Umfang löschen, der der zusätzlichen Emissionsminderung durch die Stilllegung der Kohleverstromungsanlagen entspricht, soweit diese Menge dem Markt nicht durch die Marktstabilitätsreserve entzogen wird. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Die Zahl der zu löschenden CO2-Emissionszertifikate wird vom Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und nukleare Sicherheit unter Beteiligung des Bundesministeriums für Wirtschaft und Energie und des Bundesfinanzministeriums auf der Grundlage von mindestens zwei Bewertungen durch unabhängige Sachverständige festgelegt. |
| --- | --- |

(72)

2.4.   
  Stellungnahmen Dritter

| (73) | Einige Dritte übermittelten der Kommission unaufgefordert Stellungnahmen, so Greenpeace Energy und ein anonymer Dritter. Ferner gingen Anmerkungen von einem der beiden potenziellen Beihilfeempfänger ein, nämlich LEAG. Die wesentlichen Elemente der Stellungnahmen werden im Folgenden zusammengefasst: |
| --- | --- |

(73)

2.4.1.   Anmerkungen von LEAG

| (74) | LEAG argumentiert, dass die vorzeitige Stilllegung von Braunkohlekraftwerken nach der Verabschiedung des Kohleausstiegsgesetzes nicht nur zu entgangenen Gewinnen aus den Anlagen führe, sondern auch zu Schäden und Nachteilen in Höhe von rund 2 Mrd. EUR. Diese setzen sich nach Unternehmensangaben wie folgt zusammen:

  Tabelle 3


  Schäden und Nachteile für LEAG







  Schadensposition | Schadenswert
  (in Mio. EUR) |
| --- | --- | --- |
| Kosten für sozialverträgliche Personalanpassung | [...] |
| Zusatzkosten für bergbauliche Wiedernutzbarmachungsmaßnahmen | [...] |
| Zinsschäden durch eine Verkürzung der Ansparphase der Wiedernutzbarmachungsausgaben | [...] |
| Notwendige Investitionen am Kraftwerksstandort Jänschwalde | [...] |
| Entwertung von erworbenem Bergwerkseigentum | [...] |
| Entgehende Cashflows der Veredlung | [...] |
| Insgesamt | 2 017 |

(74)

Tabelle 3

Schäden und Nachteile für LEAG

Schadensposition

Schadenswert

(in Mio. EUR)

Kosten für sozialverträgliche Personalanpassung

[...]

Zusatzkosten für bergbauliche Wiedernutzbarmachungsmaßnahmen

[...]

Zinsschäden durch eine Verkürzung der Ansparphase der Wiedernutzbarmachungsausgaben

[...]

Notwendige Investitionen am Kraftwerksstandort Jänschwalde

[...]

Entwertung von erworbenem Bergwerkseigentum

[...]

Entgehende Cashflows der Veredlung

[...]

Insgesamt

2 017

| (75) | Die Kosten für sozialverträgliche Personalanpassung umfassen Kosten für ältere Mitarbeiter nahe am Rentenalter und für die Umorientierung jüngerer Mitarbeiter. |
| --- | --- |

(75)

| (76) | LEAG hätte eigenen Angaben zufolge ohne das Ausstiegsgesetz den Tagebau auf Mühlrose und Welzow-Süd TA II ausgeweitet. Durch die vorzeitige Stilllegung der Braunkohlekraftwerke entstünden Zusatzkosten für bergbauliche Wiedernutzbarmachungsmaßnahmen in Höhe von [...] EUR: [...] EUR für den Standort Jänschwalde, [...] EUR für den Standort Nochten (einschl. Mühlrose), [...] EUR für den Standort Reichwalde und [...] EUR für den Standort Welzow-Süd (einschl. Welzow-Süd TA II). |
| --- | --- |

(76)

| (77) | Nach Angaben der LEAG entstehen zusätzliche Finanzierungskosten, da die Rückstellungen früher als ursprünglich vorgesehen in Anspruch genommen werden. LEAG berücksichtigt eine Bestandsverzinsung von [...] % und geht davon aus, dass die Standorte in Sachsen 2038 statt 2042 und die Standorte in Brandenburg 2030 statt 2033 stillgelegt werden. |
| --- | --- |

(77)

| (78) | Die schrittweise Außerbetriebnahme einzelner Blöcke des Kraftwerks Jänschwalde erfordere eine Hilfsdampferzeugung, um das Anfahren einzelner Blöcke zu ermöglichen. |
| --- | --- |

(78)

| (79) | Ferner führe das Ausstiegsgesetz zur Entwertung von Bergwerkseigentum, da geringere Mengen an Braunkohle gefördert würden.

  Tabelle 4


  Entwertung von Bergwerkseigentum der LEAG








  Tagebau | Ungefähre Verringerung der Fördermenge
  (in Mio. Tonnen) | Entwertung
  (in Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Welzow-Süd TA II | [...] | [...] |
| Welzow-Süd TA I | [...] | [...] |
| Nochten (Mühlrose) | [...] | [...] |
| Reichwalde | [...] | [...] |
| Insgesamt | [...] | [...] |

(79)

Tabelle 4

Entwertung von Bergwerkseigentum der LEAG

Tagebau

Ungefähre Verringerung der Fördermenge

(in Mio. Tonnen)

Entwertung

(in Mio. EUR)

Welzow-Süd TA II

[...]

[...]

Welzow-Süd TA I

[...]

[...]

Nochten (Mühlrose)

[...]

[...]

Reichwalde

[...]

[...]

Insgesamt

[...]

[...]

| (80) | Schließlich führt LEAG an, dem Unternehmen würden Cashflows in beträchtlicher Höhe aus der Brikettproduktion (Veredlung) entgehen. Die Produktion sei standortabhängig und werde im Vergleich zu einem Szenario ohne Ausstiegsgesetz ab 2029 zurückgehen bzw. müsse 2038 ganz eingestellt werden. |
| --- | --- |

(80)

2.4.2.   Anmerkungen Dritter

| (81) | Dritte haben geltend gemacht, dass ein Eingreifen des Staates nicht erforderlich sei und die Maßnahme zumindest für ältere, defizitäre Anlagen keinen Anreizeffekt habe. Ihren Schätzungen zufolge dürften fast 90 % der Anlagen, die auf der Grundlage des Kohleausstiegsgesetzes stillgelegt werden sollen, zum Zeitpunkt der Schließung bereits 25 Jahre oder länger in Betrieb und daher vollständig abgeschrieben sein (44). Die meisten Braunkohlekraftwerke seien unrentabel und würden den Betrieb ohnehin früher einstellen als im Ausstiegsgesetz vorgesehen. Für die Kraftwerke entstünde der Anreiz, die Schließung aufzuschieben, um in den Genuss der Entschädigung zu kommen und so die Verluste zu begrenzen. Dritte fürchten daher kontraproduktive Auswirkungen auf das Ziel von gemeinsamem Interesse, die CO2-Emissionen zu verringern, da umweltschädliche Anlagen länger als nötig und länger als unter normalen Marktbedingungen auf dem Markt gehalten würden. Sie beziehen sich insbesondere auf bestimmte LEAG-Anlagen, die ein Jahr später schließen werden als im Vattenfall-Verkaufsszenario vorgesehen (45). Sie räumen ein, dass staatliche Beihilfen für einige neuere Anlagen erforderlich sein könnten, doch sollte die deutsche Regierung für jede dieser Anlagen nachweisen, dass sie ohne Beihilfe zu einem späteren Zeitpunkt stillgelegt worden wäre. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | Die Geeignetheit der Maßnahme wird infrage gestellt und auf alternative Maßnahmen verwiesen, die in anderen Mitgliedstaaten wie z. B. im Vereinigten Königreich oder in den Niederlanden für den Kohleausstieg ergriffen wurden. Es werden mehrere Maßnahmen angeführt, wie etwa die Einführung eines Grenzwerts für die Emissionsintensität, strengere Effizienzanforderungen für die Kraftwerke oder die sukzessive Schließung von Braunkohlekraftwerken bis 2030 ohne Entschädigung. Einige Dritte weisen darauf hin, dass nach deutschem Recht für viele Anlagen keinerlei Entschädigungsanspruch bestehe, wenn die Regierung die Stilllegung der Anlagen ohne finanzielle Entschädigung anordne. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Einige Dritte machen ferner geltend, dass die Entschädigung zur Deckung der Tagebaufolgekosten gegen das Verursacherprinzip verstoßen könnte. Sie weisen darauf hin, dass bei der Berechnung des Ausgleichs Tagebaufolgekosten, die ohnehin anfallen würden, nicht berücksichtigt werden dürfen und dass etwaige Entschädigungszahlungen konkret für die unmittelbar mit der Stilllegung der Braunkohlekraftwerke zusammenhängenden Zwecke verwendet werden müssen. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | Was die Angemessenheit der Entschädigung und das Verfahren zur Bestimmung der Entschädigungsbeträge angeht, beanstanden Dritte das Fehlen einer transparenten Formel. Es sei nicht klar, wie die Beträge bestimmt und welche Variablen berücksichtigt worden seien. Das Ausstiegsgesetz erwähne lediglich die beiden Komponenten der Entschädigung, i) entgangene Gewinne der Kraftwerke und ii) Tagebaufolgekosten, erläutere jedoch nicht, wie die Beträge ermittelt worden seien. Das Fehlen einer transparenten Berechnungsmethode mache es schwierig, zu überprüfen, ob die Beträge zu einer Überkompensation führen. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | Auf der Grundlage unabhängiger Studien Dritter, die unter Verwendung öffentlich zugänglicher Informationen durchgeführt wurden, argumentieren Dritte, die Entschädigungsbeträge lägen über dem erforderlichen Minimum. Sie weisen ferner darauf hin, dass die Entschädigungsbeträge höher seien als die im Rahmen der Sicherheitsbereitschaft gewährten Beträge (46). Angesichts der mangelnden Rentabilität der deutschen Braunkohleindustrie, des Alters der betroffenen Anlagen, der Entwicklung des Strommarktes sowie der Entwicklung der Erzeugungskosten (einschließlich der Kosten für CO2-Zertifikate) sei es fraglich, ob solch hohe Entschädigungsbeträge mit dem Binnenmarkt vereinbar wären. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | Auf der Grundlage insbesondere einer Studie des Öko-Instituts räumen Dritte ein, dass RWE den Tagebau aufgrund des Ausstiegsgesetzes erheblich umbauen müsse (47). Für LEAG weisen Dritte hingegen darauf hin, dass im Vattenfall-Verkaufsszenario die Stilllegung bestimmter Blöcke für Termine geplant gewesen sei, die nahe an den im Ausstiegsgesetz festgelegten Zeitpunkten gelegen hätten (48). Vor diesem Hintergrund scheine die Entschädigung weit höher zu sein als jegliche etwaige Nettomehrkosten. |
| --- | --- |

(86)

| (87) | In Bezug auf die Auswirkungen auf Wettbewerb und Handel wird angeführt, dass durch eine Fortsetzung der Braunkohleverstromung über weitere 18 Jahre der Markteintritt neuer Anlagen zur Erzeugung erneuerbarer Energien nicht nur innerhalb Deutschlands, sondern auch aus dem Ausland verhindert werden könnte, da sich durch die fortgesetzte Nutzung von Braunkohle die deutschen Stromeinfuhren verringern könnten, wenn Braunkohlekraftwerke unflexibel sind und Grundlaststrom bereitstellen. |
| --- | --- |

(87)

2.5.   
  Antworten der deutschen Behörden auf Anmerkungen Dritter

| (88) | Deutschland hält die von Dritten vorgebrachten Bedenken für unbegründet. Erstens widerspricht Deutschland den Argumenten, dass die Entschädigung höher sei als in der Sicherheitsbereitschaft, dass sie dem Verursacherprinzip widerspreche und dass sie zur Folge hätte, dass unprofitable Kraftwerke länger auf dem Markt blieben. Mit den Entschädigungen für acht Anlagen (2,7 GW) im Rahmen der von der Kommission im Jahr 2016 genehmigten Sicherheitsbereitschaft sei die Aufrechterhaltung der Betriebsbereitschaft entlohnt worden. Diese Anlagen hätten einen Ausgleich in Höhe von 1,6 Mrd. EUR erhalten, was 600 Mio. EUR pro GW entspreche, während sich der durchschnittliche Ausgleich im Rahmen der nun gegenständlichen Maßnahme auf 483 Mio. EUR pro GW belaufe. Eine Entschädigung widerspreche nicht dem Verursacherprinzip, da die vorgeschlagene Maßnahme ohne hinreichende Entschädigung der Betreiber einen Verstoß gegen deren Eigentumsrechte darstellen würde. Auch handele es sich bei den im Gesetz genannten Zeitpunkten um spätmöglichste Stilllegungsdaten. Würden Anlagen vor dem genannten Zeitpunkt stillgelegt, erhielten die Betreiber dennoch dieselbe Entschädigung. Demnach gebe es keinerlei Anreiz für die Betreiber, Stilllegungen hinauszuzögern. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Zweitens geht Deutschland auf das Argument ein, alternative Instrumente wären besser geeignet, so z. B. ein ordnungsrechtlicher Stilllegungspfad ohne Entschädigung und die Übernahme der Tagebaufolgekosten durch den Staat anstelle einer Entschädigung der Betreiber. Die deutschen Behörden halten die gewählte Lösung angesichts der Rechtsunsicherheit, die etwaige Entschädigungsbeträge für die Anlagenbetreiber in der Folge potenzieller Schadensersatzklagen berge, für besser geeignet. Rechtssicherheit stelle einen Wert an sich dar und sei wichtig für den Wirtschaftsstandort Deutschland. Aus Sicht der deutschen Behörden sollten ferner die Betreiber für die Wiedernutzbarmachung verantwortlich bleiben, da das Wissen und Know-how dazu bei ihnen liege und unklar sei, wieso der Staat diese Aufgabe besser wahrnehmen könnte. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Drittens befassen sich die deutschen Behörden mit den Argumenten zum Stilllegungspfad und der im Kohleausstiegsgesetz vorgesehenen Laufzeit. Sie teilen die Auffassung nicht, dass der Zeitpunkt des Braunkohleausstiegs nicht mit der Energiewende kompatibel sei, sondern gehen davon aus, dass die Braunkohlebetreiber ihre Anlagen flexibler betreiben und die jährlichen Volllaststunden sukzessive reduzieren werden. Deutschland ist auch nicht der Auffassung, dass bei LEAG die Stilllegungsdaten kaum ambitionierter seien als die bisherige Unternehmensplanung. Diese Behauptungen beruhten auf einem Geschäftsszenario des Alteigentümers der Anlagen (Vattenfall). Als LEAG die Anlagen übernommen habe, sei das Vattenfall-Verkaufsszenario durch ein Szenario abgelöst worden, das die Erschließung des Sonderfelds Mühlrose am Standort Nochten vorsehe. Nach Erlass des Kohleausstiegsgesetzes müsse LEAG nun die in der Unternehmensplanung vorgesehenen Braunkohlefördermengen und Kraftwerkslaufzeiten nach unten anpassen. Deutschland weist darauf hin, dass eine Unternehmensplanung regelmäßig überarbeitet werde und — insbesondere je weiter sie in die Zukunft reicht — mit Unsicherheit behaftet sei. |
| --- | --- |

(90)

3.   Beihilferechtliche Würdigung der Maßnahme

3.1.   
  Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (91) | Nach Artikel 107 Absatz 1 AEUV „sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen“. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | Die in Artikel 107 Absatz 1 AEUV festgelegten Kriterien sind kumulativ. Die angemeldete Maßnahme stellt daher nur dann eine staatliche Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV dar, wenn alle folgenden Voraussetzungen erfüllt sind: Die finanzielle Unterstützung






  — | wird vom Staat oder aus staatlichen Mitteln gewährt, |
| --- | --- | --- |

(92)

—

wird vom Staat oder aus staatlichen Mitteln gewährt,

| — | begünstigt bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige, |
| --- | --- |

—

begünstigt bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige,

| — | verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und |
| --- | --- |

—

verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und

| — | beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. |
| --- | --- |

—

beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten.

| (93) | In den nachstehenden Abschnitten wird die Kommission prüfen, ob die Stilllegung der Braunkohlekraftwerke von RWE und LEAG gegen Entschädigung diese kumulativen Voraussetzungen erfüllt und somit eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV darstellt. |
| --- | --- |

(93)

3.1.1.   Zurechenbarkeit und Einsatz staatlicher Mittel

| (94) | Damit eine Maßnahme als von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln gleich welcher Art gewährt angesehen werden kann, muss sie i) direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden und ii) dem Staat zuzurechnen sein. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Im vorliegenden Fall wird die Entschädigung gemäß den Bestimmungen des Kohleausstiegsgesetzes und des öffentlich-rechtlichen Vertrags aus dem Staatshaushalt an die Betreiber der Braunkohleanlagen ausgezahlt. Die Kommission vertritt daher vorläufig die Auffassung, dass die Maßnahme dem Staat zuzurechnen ist und staatliche Mittel eingesetzt werden. |
| --- | --- |

(95)

3.1.2.   Vorliegen eines selektiven Vorteils

| (96) | Ein Vorteil im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV ist ein wirtschaftlicher Nutzen jeglicher Art, den ein Unternehmen unter normalen Marktbedingungen — also ohne Eingreifen des Staates — nicht erhalten könnte (49). Nach Artikel 107 Absatz 1 AEUV muss eine Maßnahme, um als staatliche Beihilfe angesehen zu werden, selektiv sein, indem sie die Begünstigung „bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige“ bewirkt. |
| --- | --- |

(96)

| (97) | Im vorliegenden Fall stellt sich die Frage, ob Braunkohleanlagen nach deutschem Recht eine Entschädigung erhalten hätten, wenn der Staat ihre vorzeitige Stilllegung gemäß Anhang 2 des Kohleausstiegsgesetzes angeordnet hätte, ohne einen finanziellen Ausgleich zu gewähren. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | Der Gerichtshof hat in seinem Urteil in den verbundenen Rechtssachen C-106 bis C-120/87 (Astéris) (50) festgestellt, dass der Ersatz von Schäden, die durch staatliche Maßnahmen entstanden sind, den Empfängern des Schadensersatzes keinen Vorteil verschafft:

  „23 Staatliche Beihilfen als Maßnahmen der öffentlichen Hand zur Begünstigung bestimmter Unternehmen oder bestimmter Erzeugnisse unterscheiden sich somit in ihrem rechtlichen Charakter grundlegend von Zahlungen, zu denen nationale Behörden gegebenenfalls zum Ersatz eines Schadens verurteilt werden, den sie Privatpersonen verursacht haben.“ |
| --- | --- |

(98)

„23 Staatliche Beihilfen als Maßnahmen der öffentlichen Hand zur Begünstigung bestimmter Unternehmen oder bestimmter Erzeugnisse unterscheiden sich somit in ihrem rechtlichen Charakter grundlegend von Zahlungen, zu denen nationale Behörden gegebenenfalls zum Ersatz eines Schadens verurteilt werden, den sie Privatpersonen verursacht haben.“

| (99) | Um zu dem Schluss zu gelangen, dass die Maßnahme RWE und LEAG keinen Vorteil verschafft, müsste daher festgestellt werden, dass die deutschen Enteignungsvorschriften eine Verpflichtung zur Zahlung einer Entschädigung an die Braunkohlebetreiber begründen und dass die Höhe der RWE und LEAG gewährten Entschädigung der Höhe des Schadensersatzes entspricht, der nach deutschem Recht gewährt worden wäre. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | Gemäß Artikel 14 des deutschen Grundgesetzes wird natürlichen und juristischen Personen der Schutz ihres Eigentums einschließlich seiner Nutzung garantiert. Inhalt und Grenzen dieses Schutzes bestimmen sich nach spezifischeren Rechtsvorschriften. Das deutsche Recht regelt Entschädigungen sowohl für rechtswidrige als auch für rechtmäßige staatliche Maßnahmen. Grundsätzlich begründen Enteignungen in der Regel eine Entschädigungspflicht. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | Maßnahmen, die keine Enteignung zur Folge haben, sondern nur die Ausübung von Eigentumsrechten beschränken, können grundsätzlich auch dann angemessen sein, wenn dem Eigentümer, dessen Eigentumsrechte durch das Eingreifen des Staates berührt werden, keine finanzielle Entschädigung gewährt wird. Dies schließt jedoch nicht aus, dass finanzielle Entschädigungen unter besonderen Umständen gerechtfertigt sein können, wenn die Ausübung von Eigentumsrechten eingeschränkt wurde. Dies ist beispielsweise der Fall, wenn die Ausübung der Eigentumsrechte besonders einschneidend eingeschränkt wird und zu einer außergewöhnlichen Härte oder zu einer unzumutbaren Belastung des Eigentümers führt. Wenn die Maßnahmen im allgemeinen Interesse ergriffen werden, aber die negativen Auswirkungen nur von bestimmten Stellen getragen werden, kann dies unverhältnismäßig sein. In diesen Fällen ist der Staat nach den allgemeinen Grundsätzen des deutschen Rechts verpflichtet, von vornherein einen Entschädigungsmechanismus vorzusehen, um die Verhältnismäßigkeit einer solchen Maßnahme sicherzustellen (51). |
| --- | --- |

(101)

| (102) | Um festzustellen, ob solche außergewöhnlichen Umstände auf einen bestimmten Fall anwendbar sind, müssen Schwere, Intensität und Dauer des staatlichen Eingriffs berücksichtigt werden. Außerdem ist zu prüfen, ob dem betroffenen Beteiligten ein sogenanntes Sonderopfer auferlegt wurde und ob die Verhältnismäßigkeit der Maßnahme nicht durch alternative Maßnahmen (z. B. Übergangsregelungen) anstelle einer finanziellen Entschädigung hätte erreicht werden können. |
| --- | --- |

(102)

| (103) | Nach deutschem Recht besteht ein Rechtsanspruch auf eine Entschädigung nach einer Enteignung grundsätzlich im Zusammenhang mit einem Sonderopfer. Hier handelt es sich gegebenenfalls um ein außerordentliches Rechtsmittel, das von der Rechtsprechung geprägt ist, die entsprechend die jeweils zulässigen Entschädigungsgrenzen im Einzelfall festlegen muss. |
| --- | --- |

(103)

| (104) | Wie oben erwähnt, kann die Einschränkung der Ausübung von Eigentumsrechten grundsätzlich auch ohne Entschädigung zulässig sein. Insbesondere besteht nach deutschem Recht kein Recht darauf, von Neuregelungen verschont zu bleiben, bis einmal getätigte Investitionen sich vollständig amortisiert haben und Anlagen abgeschrieben sind (52). In der Rechtsprechung ist ferner festgelegt, dass der Schutz der Eigentumsrechte keine Umsatz- und Gewinnaussichten erfasst (53). |
| --- | --- |

(104)

| (105) | Die Wissenschaftlichen Dienste des Deutschen Bundestages führten eine Studie durch, in der die verfassungsrechtlichen Anforderungen für die ordnungsrechtliche Stilllegung von Kohlekraftwerken untersucht wurden. Der Studie zufolge ist insbesondere bei älteren, bereits abgeschriebenen Anlagen eine Stilllegung ohne Entschädigungszahlungen möglich, wobei jedoch für einzelne Anlagen, die trotz der Übergangs- und Ausnahmeregelungen einer unzumutbaren wirtschaftlichen Belastung ausgesetzt sind, eine Entschädigungsregelung vorzusehen wäre (54). |
| --- | --- |

(105)

| (106) | Im Rahmen der gegenständlichen Maßnahme werden mehr als die Hälfte der Braunkohleanlagen eine Entschädigung erhalten, so u. a. alle Anlagen, die bis Ende 2029 stillgelegt werden, und alle Anlagen, die sich bereits amortisiert haben, also nicht nur einige Anlagen mit außergewöhnlich hoher Belastung. Unter Berücksichtigung auch der Übergangsfristen für bestimmte Anlagen scheint es, dass Anlagen, bei denen der Zuspruch einer Entschädigung durch ein deutsches Gericht am wenigsten wahrscheinlich wäre, im Rahmen der gegenständlichen Maßnahme eine Entschädigung erhalten. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | Ferner scheinen die Entschädigungsbeträge, die Deutschland LEAG und RWE im Rahmen der vorliegenden Maßnahme gewährt, über einen Ausgleich für nicht amortisierte Investitionskosten hinauszugehen. Die Entschädigungsbeträge wurden als Ausgleich für die entgangenen Gewinne der Betreiber — bis 2040 für LEAG und bis 2051 für RWE — begründet. Da nach deutschem Recht kein Anspruch auf Schutz vor rechtlichen Neuregelungen besteht — nicht einmal bis zur vollständigen Amortisierung der Investitionskosten — und da der Schutz der Eigentumsrechte nicht die Umsatz- und Gewinnaussichten erfasst, hält es die Kommission auch für sehr wahrscheinlich, dass der von Deutschland gewährte Ausgleich über eine angemessene Enteignungsentschädigung, die nach geltendem nationalem Recht gerechtfertigt sein könnte, hinausgeht. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | Die Kommission kommt daher vorläufig zu dem Schluss, dass RWE und LEAG ein Vorteil gewährt wird, den sie durch eine Schadensersatzklage vor einem nationalen Gericht oder unter normalen Marktbedingungen nicht hätten erzielen können. |
| --- | --- |

(108)

| (109) | Die Maßnahme verschafft lediglich zwei auf dem Strommarkt tätigen Kraftwerksbetreibern, die Strom aus Braunkohle erzeugen, einen Vorteil. Das Kohleausstiegsgesetz legt nur für RWE und LEAG spezifische Entschädigungsbeträge fest. Daher ist die Kommission beim derzeitigen Erkenntnisstand der Auffassung, dass die Maßnahme selektiv ist. |
| --- | --- |

(109)

3.1.3.   Auswirkungen auf Wettbewerb und Handel zwischen Mitgliedstaaten

| (110) | Nach ständiger Rechtsprechung (55) wirkt sich eine Maßnahme bereits dann auf Wettbewerb und Handel aus, wenn der Empfänger der Beihilfe auf wettbewerbsoffenen Märkten mit anderen Unternehmen konkurriert. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | Da der deutsche Strommarkt Teil eines liberalisierten Marktes ist, der mit den Gebotszonen der Nachbarländer verbunden ist, stehen die Betreiber der Braunkohlekraftwerke in direktem Wettbewerb mit anderen Stromerzeugern. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | Darüber hinaus bedeutet der Ausstieg aus der Braunkohleverstromung, dass die dadurch wegfallende Strommenge künftig von anderen Erzeugern erzeugt werden muss, was sich auf die Merit-Order und somit die Großhandelspreise für Strom auswirken dürfte. |
| --- | --- |

(112)

| (113) | Die Kommission ist daher beim derzeitigen Erkenntnisstand vorläufig der Auffassung, dass die Maßnahme den Wettbewerb und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

(113)

3.1.4.   Schlussfolgerung zum Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (114) | Da die kumulativen Voraussetzungen für das Vorliegen einer staatlichen Beihilfe erfüllt sein dürften, kommt die Kommission beim derzeitigen Erkenntnisstand zu dem Schluss, dass die Maßnahme eine staatliche Beihilfe darstellt. |
| --- | --- |

(114)

3.2.   
  Rechtmäßigkeit der potenziellen Beihilfe

| (115) | Das Kohleausstiegsgesetz enthält einen „Beihilferechtlichen Vorbehalt“, nach dem die Entschädigungsbeträge erst nach der beihilferechtlichen Genehmigung durch die Kommission an LEAG und RWE gezahlt werden dürfen (siehe Erwägungsgrund (18)). Deutschland hat die Maßnahme vor ihrer Gewährung bei der Kommission angemeldet und der Anmeldepflicht und dem Durchführungsverbot nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV entsprochen. |
| --- | --- |

(115)

3.3.   
  Vereinbarkeitsprüfung

| (116) | Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission Beihilfen zur Förderung der Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige innerhalb der Europäischen Union als mit dem Binnenmarkt vereinbar betrachten, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(116)

| (117) | Im vorliegenden Fall prüft die Kommission die Vereinbarkeit der Maßnahme unmittelbar nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV, da weder die Leitlinien für staatliche Umweltschutz- und Energiebeihilfen 2014-2020 noch andere spezifische Leitlinien besondere Bestimmungen für Beihilfen zur Entschädigung für die Stilllegung von Stromerzeugungsanlagen enthalten. |
| --- | --- |

(117)

| (118) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Beihilfemaßnahme mit dem Binnenmarkt untersucht die Kommission im Allgemeinen, ob die Ausgestaltung der Maßnahme sicherstellt, dass die positiven Auswirkungen der Beihilfe auf die Entwicklung einer wirtschaftlichen Tätigkeit gegenüber den möglichen negativen Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und den Wettbewerb überwiegen. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | Um zu beurteilen, ob die Beihilfe die Handelsbedingungen in einer Weise verändert, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, prüft die Kommission, ob die Beihilfe erforderlich ist und ob sie geeignet und angemessen ist. Beim derzeitigen Erkenntnisstand hat die Kommission Zweifel an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Binnenmarkt und insbesondere an der Angemessenheit der Maßnahme. |
| --- | --- |

(119)

3.3.1.   Angemessenheit der Maßnahme

| (120) | Die Kommission hat in ihrer Mitteilung über den Investitionsplan für ein zukunftsfähiges Europa hervorgehoben, dass sie insbesondere die Verhältnismäßigkeit der Unterstützung für die Schließung von Kohlekraftwerken prüfen wird (56). Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV muss ein Beihilfebetrag auf das zur Verwirklichung des angestrebten Ziels erforderliche Minimum beschränkt bleiben. Im vorliegenden Fall ist daher zu prüfen, ob die Gefahr besteht, dass die Beihilfeempfänger LEAG und RWE eine Überkompensation erhalten. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | Die Angemessenheit der Beihilfe hängt davon ab, ob die entgangenen Gewinne und etwaige zusätzliche Tagebaufolgekosten so berechnet werden, dass die Entschädigung auf das erforderliche Minimum beschränkt bleibt und eine Überkompensation ausgeschlossen ist. Deutschland hat erläutert, wie die entgangenen Gewinne aus den Braunkohlekraftwerken von LEAG und RWE und die zusätzlichen Tagebaufolgekosten aufgrund der vorzeitigen Stilllegung der zugehörigen Braunkohlekraftwerke ermittelt wurden (siehe Erwägungsgründe (29) ff.). |
| --- | --- |

(121)

| (122) | Beim derzeitigen Erkenntnisstand hat die Kommission bezüglich der von Deutschland vorgelegten Rechtfertigung der Entschädigungsbeträge nachstehende Bedenken: |
| --- | --- |

(122)

| i) | Die entgangenen Gewinne reichen weit in die Zukunft |
| --- | --- |

i)

Die entgangenen Gewinne reichen weit in die Zukunft

| (123) | Die Kommission bezweifelt, dass die Entschädigung der Betreiber für Gewinne, die sie bis 2040 im Fall von LEAG und bis 2051 im Fall von RWE erzielt hätten, dem erforderlichen Minimum entspricht, auch angesichts der kürzeren Entschädigungszeiträume im Rahmen der von der Kommission 2016 genehmigten Sicherheitsbereitschaft. Die Kommission hat ferner Bedenken in Bezug auf einige der Annahmen, auf denen die in den Erwägungsgründen (30) ff. beschriebene Berechnung der entgangenen Gewinne durch Deutschland beruht. |
| --- | --- |

(123)

| (124) | Lebensdauer von Braunkohlekraftwerken ohne das Kohleausstiegsgesetz: In dem von Deutschland verwendeten Modell wird die Lebensdauer der Anlagen ohne Ausstiegsgesetz mit 48-70 Jahren angesetzt. Die letzten Anlagen von LEAG und RWE wären nach dem Modell 2061 stillgelegt worden. Die Kommission hat in technischer und wirtschaftlicher Hinsicht Zweifel an der Zuverlässigkeit der Annahmen zur Nutzungsdauer. |
| --- | --- |

(124)

| (125) | In dem Gutachten zur Ermittlung von Folgekosten des Braunkohletagebaus wird auf der Grundlage mehrerer Studien eine Nutzungsdauer von 40 bis 55 Jahren angesetzt und davon ausgegangen, dass die letzte Braunkohleanlage in einem Szenario ohne Kohleausstiegsgesetz im Jahr 2051 stillgelegt worden wäre (siehe Erwägungsgrund (57)). Auch war die Nutzungsdauer der im Rahmen der Sicherheitsbereitschaft stillgelegten Anlagen kürzer als die Nutzungsdauern, die Deutschland in seinem Modell ansetzt. Daher ist unklar, weshalb Deutschland Nutzungsdauern berücksichtigt, die weit länger sind. |
| --- | --- |

(125)

| (126) | Ferner erscheint fraglich, ob im Rahmen des Modells die Investitionskosten, die angefallen wären, um die Anlagen so weit zu modernisieren, dass die langen Nutzungszeiträume unter Umständen hätten erreicht werden können, hinreichend Eingang finden. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | Derartige Investitionen können auch erforderlich sein, um gesetzliche Umweltauflagen zu erfüllen. Daher hat die Kommission Zweifel in Bezug auf die Berechnung der entgangenen Gewinne für Anlagen, die 2020-2021 stillgelegt werden, insbesondere Niederaußem D. Niederaußem D wurde Ende 2020 stillgelegt, und Deutschland setzt für die Anlage für einen Zeitraum von 14 Jahren entgangene Gewinne an, da die Anlage ohne das Ausstiegsgesetz angeblich 2034 stillgelegt worden wäre. Deutschland konnte jedoch nicht bestätigen, dass die Anlage den Anforderungen nach der Industrieemissionsrichtlinie (2010/75/EU) und den Normen für Großfeuerungsanlagen in Bezug auf wichtige Verfahren in Kraftwerken, die ab 17. August 2021 gelten werden, entsprach bzw. entsprochen hätte. Um Anlagen kompatibel zu machen, können hohe Investitionskosten anfallen, sodass die Kommission Zweifel hat, ob die Anlage ohne das Kohleausstiegsgesetz über August 2021 hinaus hätte betrieben werden können. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | Und schließlich hängen die für LEAG angenommenen Nutzungszeiträume von der Ausweitung der Fördertätigkeit auf Mühlrose und Welzow-Süd TA II ab. Als das Kohleausstiegsgesetz erlassen wurde, hatte LEAG noch keine bergbaurechtliche Genehmigung für diese beiden Felder erhalten und die endgültige Investitionsentscheidung zur Ausweitung der Fördertätigkeit auf Welzow-Süd TA II noch nicht getroffen. LEAG plante diese Entscheidung für 2020. Daher hat die Kommission Zweifel, ob das kontrafaktische Szenario, das sich ergibt, wenn von der Ausweitung der Fördertätigkeit auf die beiden Standorte und den entsprechend längeren Kraftwerkslaufzeiten ausgegangen wird, korrekt ist. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | Unsicherheiten in Bezug auf zukunftsbezogene Projektionen: Die Kommission stellt ferner fest, dass die Berechnung der entgangenen Gewinne einen langen Zeitraum abdeckt und daher mit vielen Unsicherheiten behaftet ist. Deutschland macht geltend, dass der Diskontierungszinssatz von 7,5 % gewählt worden sei, um diese Unsicherheiten widerzuspiegeln. Jedoch ist fraglich, ob dieser Satz angemessen ist oder zusätzliche Korrekturmechanismen erforderlich wären, um den hohen Risiken und Unsicherheiten im Zusammenhang mit den Prognosen Rechnung zu tragen. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | Brennstoff- und CO2-Preise: Deutschland stützte sich bei der Berechnung der entgangenen Gewinne auf die 2018 veröffentlichten Prognosen für die Brennstoff- und CO2-Preise, doch Merit-Order und Gewinnspannen für Braunkohlekraftwerke haben sich infolge des Anstiegs der CO2-Preise im Jahr 2019 drastisch verändert. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Bewertung der entgangenen Gewinne aus Kraftwerken angemessen ist, da das Modell die neuen auf EU-Ebene vereinbarten Klimaziele und die jüngsten Entwicklungen im Energiesektor nicht zu berücksichtigen scheint. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | Anlagenspezifische Daten: Darüber hinaus hat die Kommission nicht für alle Braunkohleanlagen, die stillgelegt werden sollen, spezifischen Daten und Berechnungen erhalten. Deutschland hat diese Informationen — als Beispiel für die Ergebnisse des Modells — nur für zwei Braunkohlekraftwerke vorgelegt. Aus diesem Grund kann die Kommission keine eindeutige Schlussfolgerung bezüglich der Validität der Berechnungen Deutschlands ziehen. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | Sensitivitätsanalyse: Die Kommission stellt ferner fest, dass Deutschland der Kommission zu dem Modell keine Sensitivitätsanalyse übermittelt hat. Daher ist die Kommission nicht in der Lage, die Auswirkungen der Inputparameter auf die Modellergebnisse zu bewerten. Ohne diese Informationen ist es für die Kommission schwierig, sich abschließend zur Validität des von Deutschland verwendeten Modells zu äußern. |
| --- | --- |

(132)

| ii) | Zeitlich gestreckte Stilllegung |
| --- | --- |

ii)

Zeitlich gestreckte Stilllegung

| (133) | Die Kommission stellt fest, dass die Unternehmen auch eine Vergütung für die Anlagen erhalten, wenn sie in die Zeitlich gestreckte Stilllegung überführt werden. Diese Zahlungen sind untrennbar mit der Entschädigung bei endgültiger Stilllegung verbunden, da die Zahlung der Stilllegungsentschädigung für LEAG mit der Überführung der Anlage Jänschwalde A in die Zeitlich gestreckte Stilllegung beginnt. Die Kommission ist daher der Auffassung, dass diese Zahlungen bei der Beurteilung der Angemessenheit der Maßnahme berücksichtigt werden müssen, und hat Zweifel, ob dieser zusätzliche Ausgleich erforderlich ist, damit die Anlagen stillgelegt werden. |
| --- | --- |

(133)

| iii) | Von Deutschland vorgelegte alternative Szenarien |
| --- | --- |

iii)

Von Deutschland vorgelegte alternative Szenarien

| (134) | Deutschland legte zur Rechtfertigung der Entschädigungsbeträge auch alternative Szenarien vor, einschließlich der in den Erwägungsgründen (50) ff. beschriebenen Option der vorzeitigen Stilllegung. Die Kommission fragt sich, ob die Szenarien mit vorzeitiger Stilllegung für die Prüfung der Angemessenheit relevant sind. Die Entscheidung über eine etwaige vorzeitige Stilllegung wird im Rahmen der von Deutschland geplanten regelmäßigen Überprüfung des Kohleausstiegsgesetzes getroffen (siehe Erwägungsgrund (15)). Derzeit ist ungewiss, ob es tatsächlich zu vorzeitigen Stilllegungen kommen wird und falls ja, ob die Stilllegungen, wie von Deutschland angenommen, drei Jahre früher erfolgen und für alle Kraftwerke gelten würden, die erst nach 2030 schließen sollen. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | Ferner stellt die Kommission fest, dass in einem Szenario, in dem LEAG den Tagebau nicht auf Mühlrose und Welzow-Süd TA II ausweitet, der Barwert der erwarteten entgangenen Gewinne nach den Berechnungen Deutschlands den Barwert des Entschädigungsbetrags nicht übersteigen würde (siehe Erwägungsgrund (52)). Die Kommission hat daher Zweifel, ob der Ausgleichsbetrag angemessen ist. |
| --- | --- |

(135)

| iv) | Zusätzliche Tagebaufolgekosten |
| --- | --- |

iv)

Zusätzliche Tagebaufolgekosten

| (136) | Die zusätzlichen Tagebaufolgekosten (d. h. die Tagebaukosten, die zusätzlich zu den Kosten anfallen, die den Unternehmen ohne das Ausstiegsgesetz ohnehin entstanden wären) könnten nach Auffassung der Kommission grundsätzlich Entschädigungszahlungen rechtfertigen, doch bestehen in diesem Zusammenhang aufgrund des langen Zeithorizonts und der Informationsasymmetrien erhebliche Unsicherheiten. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | Das von Deutschland zur Quantifizierung der zusätzlichen Tagebaufolgekosten vorgelegte Gutachten zur Ermittlung von Folgekosten des Braunkohletagebaus geht von der von der Kohlekommission empfohlenen schrittweisen Stilllegung von Braunkohleanlagen aus, die sich von den im Kohleausstiegsgesetz vereinbarten Stilllegungszeitpunkten unterscheidet. Die Ergebnisse des Gutachtens können daher anders ausfallen als bei einem alternativen Gutachten, das die zusätzlichen Tagebaufolgekosten anhand der im Kohlegesetz festgelegten Stilllegungszeitpunkte ermitteln würde. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Das Gutachten beruht auf öffentlich verfügbaren Informationen und erkennt an, dass die Kosten von einem Tagebau zum anderen erheblich variieren können. Bei der Ermittlung der zusätzlichen Tagebaufolgekosten im Rheinischen Revier wurden in dem Gutachten der aktuelle Abbaustand und die noch abzubauenden Kohlen- bzw. Abraummengen nicht berücksichtigt und verfügten die Gutachter nicht über die erforderlichen Informationen, um zu beurteilen, inwiefern die um 40 bis 45 cm geringere Tiefe des zu gestaltenden Restsees sich auf die Kostenschätzungen auswirkt. Diese Elemente könnten erhebliche Auswirkungen auf die Höhe der zusätzlichen Tagebaufolgekosten haben. |
| --- | --- |

(138)

| (139) | Die Kommission stellt ferner fest, dass es dem Gutachten zufolge in einem Szenario ohne Kohleausstiegsgesetz für LEAG nicht erforderlich wäre, den Tagebau auf Mühlrose und Welzow-Süd TA II auszuweiten, um den Kohlebedarf zu decken. Gleichzeitig stellt die Kommission fest, dass LEAG ausgehend von einem Szenario, in dem das Unternehmen den Tagebau auf diese beiden Felder ausgeweitete hätte, zusätzliche Tagebaufolgekosten geltend macht. Da die endgültige Investitionsentscheidung zur Ausweitung der Fördertätigkeit auf Welzow-Süd TA II von LEAG noch nicht getroffen worden war, hat die Kommission Zweifel, ob es sich hier um das korrekte kontrafaktische Szenario für die Ermittlung der zusätzlichen Tagebaufolgekosten handelt. |
| --- | --- |

(139)

3.4.   
  Schlussfolgerungen

| (140) | In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen hat die Kommission Bedenken in Bezug auf die von Deutschland vorgebrachte Rechtfertigung der Entschädigungszahlungen für RWE und LEAG. Es bestehen Zweifel, ob die Entschädigung auf das erforderliche Minimum beschränkt ist und die Beträge angemessen sind. |
| --- | --- |

(140)

In Anbetracht der vorstehenden Ausführungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union auf, innerhalb eines Monats nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle sachdienlichen Angaben für die beihilferechtliche Würdigung der Maßnahme zu übermitteln. Deutschland wird ersucht, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 16 der Verordnung (EU) Nr. 2015/1589 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Ferner wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.

---

(1)  Quelle: https://www.umweltbundesamt.de/galerie/entwicklung-der-treibhausgasemissionen-in-2019.

1

(2)  Quelle: https://www.ag-energiebilanzen.de/. Für den Strommix 2019 wird die Stromerzeugung aus Braunkohle auf 114 TWh veranschlagt, was bei einer Gesamterzeugung (ohne Pumpspeicherenergie) von 605 TWh einem Anteil von 19 % entspricht.

2

(3)  https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1086407/umfrage/kohlendioxidemissionen-aller-braunkohlekraftwerke-in-deutschland/

3

(4)  Die CO2-Emissionen des Energiesektors beliefen sich den Informationen auf der Website https://www.umweltbundesamt.de/galerie/entwicklung-der-treibhausgasemissionen-in-2019 zufolge im Jahr 2018 auf 305 Mio. Tonnen.

4

2

(5)  Artikel 1 Teil 7 § 54 Kohleausstiegsgesetz.

5

(6)  Der Beschluss betrifft nicht Braunkohleanlagen mit einer Nettonennleistung bis zu einschließlich 150 MW (Braunkohle-Kleinanlagen).

6

(7)  Diese Instrumente für die Versorgungssicherheit wurden von Deutschland infolge zweier Beschlüsse der Kommission eingeführt: Beschluss von 2018, im Zusammenhang mit der Kapazitätsreserve für den Zeitraum bis zum 30. September 2025 keine Einwände zu erheben (Beschluss der Kommission vom 7. Februar 2018 über die Beihilferegelung SA.45852), und Beschluss von 2016, im Zusammenhang mit der Netzreserve im Umfang von 5,4 GW für den Zeitraum bis zum 30. Juni 2020 keine Einwände zu erheben (Beschluss der Kommission vom 20. Dezember 2016 in der Sache SA.42955).

7

(8)  Beschluss der Kommission vom 25. November 2020 in der Sache SA.58181.

8

(9)  Artikel 10 Kohleausstiegsgesetz.

9

(10)  Artikel 1 Teil 5 § 49 Kohleausstiegsgesetz.

10

(11)  § 25 des Vertrags.

11

(12)  Anlage 2 Kohleausstiegsgesetz.

12

(13)  Z. B. kann entweder Weisweiler G oder Weisweiler H zum 1. April 2028 stillgelegt werden und der jeweils andere Block dann zum 1. April 2029. Artikel 1 Teil 5 § 41 Kohleausstiegsgesetz.

13

(14)  Gemäß Artikel 1 Teil 5 § 43 und Teil 4 § 38 können sie an den Ausschreibungen für den Steinkohleausstieg teilnehmen und sind erst ab 2030 Gegenstand der gesetzlichen Reduzierung.

14

(15)  Die Kommission beschloss im Jahr 2016 im Zusammenhang mit der Netzreserve im Umfang von 5,4 GW, für den Zeitraum bis zum 30. Juni 2020 keine Einwände zu erheben (Beschluss in der Sache SA.42955).

15

(16)  Artikel 1 Teil 5 § 42 Kohleausstiegsgesetz.

16

(17)  Artikel 1 Teil 5 § 47 Kohleausstiegsgesetz.

17

(18)  Artikel 1 Teil 5 § 44 Kohleausstiegsgesetz.

18

(19)  § 22 Absatz 3 des Vertrags.

19

(20)  Artikel 1 Teil 5 § 45 Kohleausstiegsgesetz.

20

(21)  §§ 14-16 des Vertrags.

21

(22)  Ab 1,5 EUR/MWh, allmählich sinkend auf 1 EUR/MWh.

22

(23)  Geschätzt auf 2,5 EUR/MWh.

23

(24)  Annahmen für die CO2-Preise: 25 USD (2017) im Jahr 2025 und 43 USD (2017) im Jahr 2040.

24

2

(25)  Die einheitliche durchschnittliche CO2-Intensität von Braunkohle wird auf 0,401 Tonnen CO2 pro MWh geschätzt, bei einem Wirkungsgrad von 100 %. Anschließend wird diese Intensität angepasst an den tatsächlichen Wirkungsgrad der jeweiligen Anlagen (z. B. würde die CO2-Intensität einer Anlage mit einem Wirkungsgrad von 40 % auf 1,0025 Tonnen CO2 pro MWh geschätzt).

25

2

2

2

2

(26)  Durchschnittliche jährliche Fixkosten von Braunkohleanlagen: 60 000 EUR pro MW für ältere Anlagen, 50 000 EUR pro MW für mittelalte Anlagen und 40 000 EUR pro MW für neuere Anlagen.

26

(27)  Bei diesen vier Anlagen handelt es sich um Niederaußem G (geplanter Stilllegungszeitpunkt Ende 2033), Niederaußem K sowie BoA 2 Neurath F und G (geplanter Stilllegungszeitpunkt Ende 2038).

27

(28)  Bei diesen sechs Anlagen handelt es sich um: Schwarze Pumpe A, Schwarze Pumpe B, Lippendorf S, Lippendorf R, Boxberg Q und Boxberg R.

28

(29)  Plausibilisierung der Unternehmensplanung der RWE Power AG hinsichtlich der Nutzung von Braunkohle, EY und BET, Juni 2020.

29

Plausibilisierung der Unternehmensplanung der RWE Power AG hinsichtlich der Nutzung von Braunkohle

(30)  Leitentscheidung NRW „Rheinisches Revier“.

30

(31)  Diese Zahl von Kapazitätsjahren ist die Summe der Kapazitätsjahre der einzelnen Kraftwerke, die sich aus der Multiplikation der Nettoleistung jedes Kraftwerks mit der Summe der Jahre, um die es vorzeitig stillgelegt wird, ergeben.

31

(32)  Plausibilisierung der Unternehmensplanung der LEAG hinsichtlich der Nutzung von Braunkohle, EY und BET, Juni 2020.

32

Plausibilisierung der Unternehmensplanung der LEAG hinsichtlich der Nutzung von Braunkohle,

(33)  Diese Zahl von Kapazitätsjahren ist die Summe der Kapazitätsjahre der einzelnen Kraftwerke, die sich aus der Multiplikation der Nettoleistung jedes Kraftwerks mit der Summe der Jahre, um die es vorzeitig stillgelegt wird, ergeben.

33

(34)  Wie im Folgenden beschrieben, verursacht der Erhalt des Hambacher Forstes nach Schätzungen Deutschlands die höchsten Zusatzkosten (schätzungsweise 1,5 bis 1,6 Mrd. EUR). Selbst bei geringerer Auskohlung sind für standfeste Böschungen sehr hohe Massenbewegungen (geschätzte Kosten: 1-1,1 Mrd. EUR) und aufwendige wasserwirtschaftliche Maßnahmen (geschätzte Kosten: 550 Mio. EUR) erforderlich.

34

(35)  Gutachten. Ermittlung von Folgekosten des Braunkohletagebaus bei einem gegenüber aktuellen Braunkohle- bzw. Revierplänen veränderten Abbau und Bestimmung der entsprechenden Rückstellungen. Autoren: BET, EY, ahu, FUMINCO, ZAI, EMCP. 15. April 2020.

35

(36)  Bei der Kostensimulation wurden Inflationsraten von 1,5 %, 2 % und 2,5 % herangezogen.

36

(37)  Betreiber des Mitteldeutschen Reviers ist MIBRAG.

37

(38)  Artikel 22 § 50 Erneuerbare-Energien-Gesetz.

38

(39)  Entweder Niederaußem G oder Niederaußem H.

39

(40)  Anlage 3.

40

(41)  Entweder Niederaußem G oder Niederaußem H.

41

(42)  Artikel 1 Teil 5 § 47 Kohleausstiegsgesetz.

42

(43)  Dieser Artikel ändert § 8 Absatz 1 des Treibhausgas-Emissionshandelsgesetzes.

43

(44)  ClientEarth, Kein Geld für alte Braunkohlekraftwerke, Oktober 2019: https://www.documents.clientearth.org/wp-content/uploads/library/2019-10-28-kein-geld-fuer-alte-braunkohlekraftwerke-ce-de.pdf.

44

(45)  ClientEarth, „Coal phase-out compensation for LEAG“, Mai 2020: https://www.documents.clientearth.org/wp-content/uploads/library/2020-06-16-legality-of-compensation-for-leag-under-german-coal-phase-out-ce-en.pdf.

45

(46)  Genehmigungsbeschluss der Kommission vom 27. Mai 2016: Stilllegung deutscher Braunkohlekraftwerksblöcke (SA.42536).

46

(47)  Öko-Institut: Einordnung der geplanten Entschädigungszahlungen für die Stilllegungen deutscher Braunkohlekraftwerke im Kontext aktueller Entwicklungen, 29. Juni 2020.

47

(48)  Öko-Institut: Analyse von Kraftwerks-Stilllegungspfaden für das Lausitzer Revier, 22. Januar 2020.

48

(49)  Urteil des Gerichtshofs vom 11. Juli 1996, SFEI u. a., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, Rn. 60. Urteil des Gerichtshofs vom 29. April 1999, Spanien/Kommission, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, Rn. 41.

49

(50)  Urteil des Gerichtshofs vom 27. September 1988, Astéris AE u. a./Republik Griechenland und Europäische Wirtschaftsgemeinschaft, C-106 bis 120/87, Slg. 19881988, S. 5515, Rn. 23 und 24.

50

(51)  Im deutschen Recht wird dieser Grundsatz als „ausgleichspflichtige Inhalts- und Schrankenbestimmung“ bezeichnet.

51

(52)  BVerwG NVwZ 2009, S. 1443.

52

(53)  BVerfGE 74, 129 (148).

53

(54)  „Stilllegung von Kohlekraftwerken“, Ausarbeitung, Wissenschaftliche Dienste, Deutscher Bundestag (WD 3 — 3000 — 360/18).

54

(55)  Urteil des Gerichts vom 30. April 1998, Het Vlaamse Gewest/Kommission, T-214/95, Slg. 1998, II-717.

55

(56)  Mitteilung der Kommission „Investitionsplan für ein zukunftsfähiges Europa“ vom 14. Januar 2020, COM(2020) 21 final, Abschnitt 4.3.4, S. 14.

56

---

Helyesbítések

| 2021.5.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/70

---

Helyesbítés az Állami támogatások engedélyezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást című közleményhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 122., 2021. április 9.
  )

(2021/C 177/04)

A 39. oldalon, az SA.62035 (2021/NN) számú állami támogatásra vonatkozóan:

a következő szövegrész:

| „Célkitűzés | Természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk megtérítése” |
| --- | --- |

„Célkitűzés

Természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk megtérítése”

helyesen:

| „Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása” |
| --- | --- |

„Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása”

---