# Eiropas Savienības C 136/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 136 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 19. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 136

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 19. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 136/01 | Komisijas Atzinums (2021. gada 16. aprīlis) par Maišagalas radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas (Lietuva) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu pirmsapglabāšanas apsaimniekošanas plānu | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2021/C 136/01

Komisijas Atzinums (2021. gada 16. aprīlis) par Maišagalas radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas (Lietuva) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu pirmsapglabāšanas apsaimniekošanas plānu

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 136/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10199 — Goldman Sachs/Advania) (
  1
  ) | 3 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 136/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10199 — Goldman Sachs/Advania) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2021/C 136/03 | Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/413/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 4 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 136/04 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 16. aprīlis | 5 |
| 2021/C 136/05 | Komisijas Paziņojums | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2021/C 136/03

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/413/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

4

Eiropas Komisija

2021/C 136/04

Euro maiņas kurss — 2021. gada 16. aprīlis

5

2021/C 136/05

Komisijas Paziņojums

6

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 136/06 | Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošanas apturēšanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības izstrādājumiem | 7 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 136/07 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 8 |
| 2021/C 136/08 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 11 |
| 2021/C 136/09 | Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 19 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 136/06

Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošanas apturēšanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības izstrādājumiem

7

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 136/07

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

8

2021/C 136/08

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

11

2021/C 136/09

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2021. gada 16. aprīlis)

par Maišagalas radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas (Lietuva) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu pirmsapglabāšanas apsaimniekošanas plānu

(Autentisks ir tikai teksts lietuviešu valodā)

(2021/C 136/01)

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un pienākumus, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

Eiropas Komisija 2020. gada 17. septembrī saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Lietuvas valdības saņēma vispārīgus datus, kas attiecas uz to radioaktīvo atkritumu pirmsapglabāšanas apsaimniekošanas plānu (2), kuri rodas Maišagalas radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas dezekspluatācijas un demontāžas procesā.

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, ko Komisija pieprasīja 2020. gada 18. decembrī un 2021. gada 29. janvārī un ko Lietuvas iestādes sniedza 2021. gada 14. janvārī un 2021. gada 1. februārī, Komisija, apspriedusies ar ekspertu grupu, ir sagatavojusi tālāk izklāstīto atzinumu.

| 1. | Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Polijas Republiku, ir 125 km. Nākamā tuvākā dalībvalsts ir Latvijas Republika 130 km attālumā. Robeža ar kaimiņos esošo Baltkrievijas Republiku ir 50 km attālumā. |
| --- | --- |

1.

Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Polijas Republiku, ir 125 km. Nākamā tuvākā dalībvalsts ir Latvijas Republika 130 km attālumā. Robeža ar kaimiņos esošo Baltkrievijas Republiku ir 50 km attālumā.

| 2. | Parastās dezekspluatācijas un demontāžas darbībās gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts vai trešās valsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Padomes Direktīva 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

Parastās dezekspluatācijas un demontāžas darbībās gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts vai trešās valsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Padomes Direktīva 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Parastās demontāžas darbības neizraisīs šķidru radioaktīvo efluentu izplūdi. |
| --- | --- |

3.

Parastās demontāžas darbības neizraisīs šķidru radioaktīvo efluentu izplūdi.

| 4. | Cietos radioaktīvos atkritumus – gan demontāžas, gan ekspluatācijas atkritumus – pirms nosūtīšanas uz Ignalinas kodolspēkstaciju Lietuvā tālākām darbībām, apstrādei un glabāšanai kādu laiku uzglabās uz vietas objektā.
  Cietie neradioaktīvie atkritumi un materiālu atlikumi no regulatīvās kontroles tiks atbrīvoti, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai, ievērojot Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom) noteiktos atbrīvojuma kritērijus. |
| --- | --- |

4.

Cietos radioaktīvos atkritumus – gan demontāžas, gan ekspluatācijas atkritumus – pirms nosūtīšanas uz Ignalinas kodolspēkstaciju Lietuvā tālākām darbībām, apstrādei un glabāšanai kādu laiku uzglabās uz vietas objektā.

Cietie neradioaktīvie atkritumi un materiālu atlikumi no regulatīvās kontroles tiks atbrīvoti, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai, ievērojot Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom) noteiktos atbrīvojuma kritērijus.

| 5. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts vai trešās valsts iedzīvotāji, to veselību būtiski neietekmētu, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

5.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts vai trešās valsts iedzīvotāji, to veselību būtiski neietekmētu, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

Līdz ar to Komisijas ieskatā Maišagalas radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas (Lietuva) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos visu veidu radioaktīvo atkritumu pirmsapglabāšanas apsaimniekošanas plāna īstenošana ne normālos ekspluatācijas apstākļos, ne pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī neradīs tādu ūdens, zemes vai gaisa telpas radioaktīvo piesārņojumu, kas varētu būtiski ietekmēt iedzīvotāju veselību, ņemot vērā drošības pamatstandartos (Direktīva 2013/59/Euratom) noteiktās normas.

Briselē, 2021. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Kadri SIMSON

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas Ieteikuma 2010/635/Euratom (2010. gada 11. oktobris) par Euratom līguma 37. panta piemērošanu (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.) 1. punkta izpratnē.

2

Euratom

(3)  Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (2013. gada 5. decembris), ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10199 — Goldman Sachs/Advania)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 136/02)

Komisija 2021. gada 6. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10199. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10199. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/4

---

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/413/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

(2021/C 136/03)

Turpmāk izklāstītā informācija tiek darīta zināma Anis NACCACHE kungam (Nr. 13), Davoud BABAEI kungam (Nr. 23), Armed Forces Geographical Organisation (Nr. 2), Shahid Ahmad Kazemi Industrial Group (Nr. 38) un Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) (Nr. 153) – personām un vienībām, kas minētas Padomes Lēmuma 2010/413/KĀDP (1) II pielikuma I daļā un Padomes Regulas (ES) Nr. 267/2012 (2) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu IX pielikuma I daļā.

Turpmāk izklāstītā informācija tiek darīta zināma arī kontradmirālim Ali FADAVI (Nr. 2) un Mohammad Ali JAFARI kungam (Nr. 6), personām, kuras ir iekļautas Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikuma II daļā un Regulas (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu IX pielikuma II daļā.

Padome gatavojas saglabāt ierobežojošos pasākumus pret minētajām personām un vienībām, pievienojot jaunus pamatojumus. Attiecīgās personas un vienības ar šo tiek informētas – lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz to iekļaušanu sarakstā, tās līdz 2021. gada 28. aprīlim var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts:sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts:sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.

(2)  OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 16. aprīlis

(2021/C 136/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1986 |
| JPY | Japānas jena | 130,37 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4368 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86793 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1055 |
| CHF | Šveices franks | 1,1011 |
| ISK | Islandes krona | 151,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0180 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,927 |
| HUF | Ungārijas forints | 361,10 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5509 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9263 |
| TRY | Turcijas lira | 9,6692 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5459 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4986 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,3152 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6725 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5980 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 335,70 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,0967 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8157 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5668 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 420,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9466 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,001 |
| RUB | Krievijas rublis | 90,8921 |
| THB | Taizemes bāts | 37,420 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,7400 |
| MXN | Meksikas peso | 23,8806 |
| INR | Indijas rūpija | 89,2355 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1986

JPY

Japānas jena

130,37

DKK

Dānijas krona

7,4368

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86793

SEK

Zviedrijas krona

10,1055

CHF

Šveices franks

1,1011

ISK

Islandes krona

151,90

NOK

Norvēģijas krona

10,0180

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,927

HUF

Ungārijas forints

361,10

PLN

Polijas zlots

4,5509

RON

Rumānijas leja

4,9263

TRY

Turcijas lira

9,6692

AUD

Austrālijas dolārs

1,5459

CAD

Kanādas dolārs

1,4986

HKD

Hongkongas dolārs

9,3152

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6725

SGD

Singapūras dolārs

1,5980

KRW

Dienvidkorejas vona

1 335,70

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,0967

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8157

HRK

Horvātijas kuna

7,5668

IDR

Indonēzijas rūpija

17 420,96

MYR

Malaizijas ringits

4,9466

PHP

Filipīnu peso

58,001

RUB

Krievijas rublis

90,8921

THB

Taizemes bāts

37,420

BRL

Brazīlijas reāls

6,7400

MXN

Meksikas peso

23,8806

INR

Indijas rūpija

89,2355

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/6

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

(2021/C 136/05)

2025. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas ir Kemnica (Vācijā) un Nova Gorica (Slovēnijā).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/7

---

Paziņojums uzņēmējiem

Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošanas apturēšanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības izstrādājumiem

(2021/C 136/06)

Uzņēmēji tiek informēti par to, ka Komisija ir saņēmusi 2022. gada janvāra posma pieprasījumus saskaņā ar administratīvo kārtību, kas paredzēta Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (2011/C/363/02) (1).

To izstrādājumu saraksts, kuriem tiek prasīta nodokļu piemērošanas apturēšana, tagad ir pieejams Komisijas tematiskajā (Europa) tīmekļa vietnē par muitas savienību (2).

Uzņēmēji tiek informēti arī par to, ka termiņš, līdz kuram iebildumiem pret jaunajiem pieprasījumiem ar valstu pārvaldes iestāžu starpniecību jāsasniedz Komisija, ir 2021. gada 17. jūnijs — Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas otrās plānotās sanāksmes datums.

Lai saņemtu informāciju par pieprasījumu statusu, ieinteresētajiem uzņēmējiem ieteicams sarakstā ieskatīties regulāri.

Vairāk informācijas par autonomā tarifa apturēšanas procedūru var iegūt tīmekļa vietnē Europa :

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  OV C 363, 13.12.2011., 6. lpp.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=lv.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/8

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 136/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“VÄRMLÄNDSKT SKRÄDMJÖL”

ES Nr.: PGI-SE-02414 – 5.4.2018.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Värmländskt skrädmjöl”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Zviedrija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Värmländskt skrädmjöl” ir starp dzirnakmeņiem maltu grauzdētu sējas auzas (Avena sativa L.) graudu milti. Auzas ir Vērmlandē tradicionāli audzēta labība.

“Värmländskt skrädmjöl” piemīt tālāk aprakstītās īpašības.

Krāsa: bāli dzeltena, gaišas sīpolu mizas tonī.

Smarža: noapaļota, pilnmiesīga un riekstaina tikko kultas labības smarža ar grauzdējuma notīm.

Garša: noapaļota, ar grauzdējuma un riekstu garšas niansēm un ilgstošu, patīkamu pēcgaršu.

Konsistence: pulverveida; daļiņu izmērs 0,2–0,3 mm.

Proteīnu saturs: 9–14 %

Tauku saturs: 4–7 %

Ogļhidrāti: 60–75 %

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejvielas: “Värmländskt skrädmjöl” ražo no sējas auzas (Avena sativa L.) graudiem, kas izaudzēti 4. punktā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Mūslaikos tiek audzēta agrīnā šķirne ‘Symphony’, kas nobriedina lielus, gandrīz vienādus graudus ar vidēji lielu tauku saturu (1 000 graudu sver aptuveni 45 g, koptauku saturs ir aptuveni 4,8 % un proteīnu saturs aptuveni 10 % no sausnas).

Auzu tauku saturam un graudu izmēram ir izšķiroša nozīme “Värmländskt skrädmjöl” ražošanā.

Graudu izmērs un tā viendabība ir svarīga galvenokārt grauzdēšanas un izlobīšanas vajadzībām. Lai auzu graudus varētu apgrauzdēt vienmērīgi, tiem jābūt pēc iespējas vienāda lieluma. Izmantoto auzu graudu izmērs ir 2–4 mm, ūdens saturs ≤ 14 %.

Tauku saturs visvairāk ietekmē graudu malšanu. Auzas ir graudaugi ar salīdzinoši augstu tauku saturu. Ja tauku saturs ir augsts, milti malšanas laikā salīp un dzirnakmeņi aizķep. Tāpēc “Värmländskt skrädmjöl” ražošanai izmanto tikai tās šķirnes, kurām tauku saturs sausnā ir mazāks par 5 %.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visam ražošanas procesam no izejvielu audzēšanas līdz grauzdēšanai, izlobīšanai un malšanai jānotiek 4. punktā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

–

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

–

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Värmländskt skrädmjöl” ražošanas apgabals ir Värmland [Vērmlandes] lēne.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saiknes pamatā ir produkta raksturīgās īpašības.

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vērmlandē ir izteikti skābas un nabadzīgas minerālu augsnes ar zemu organiskās vielas saturu. Šo augšņu struktūras dēļ tās labi aiztur ūdeni. Klimatam raksturīgas aukstas, sniegotas ziemas un salīdzinoši karstas vasaras. Pavasarī temperatūra naktī ir zem nulles, bet dienā – virs nulles. Tā kā augsne aiztur ūdeni, veidojas ledus, un rudenī sētās kultūras tiek no sasalušās augsnes izspiestas.

Kad XVI gadsimta beigās ienācēji no (mūsdienu Somijas) austrumu novadiem apmetās uz dzīvi Vērmlandē, auzu sēšana pavasarī šejienes dabas apstākļu dēļ kļuva par dominējošo graudu audzēšanas metodi.

“Värmländskt skrädmjöl” ražošana sākas ar auzu audzēšanu. Tas nozīmē, ka lauksaimnieks audzē īpaši “Värmländskt skrädmjöl” paredzētas auzas, kuru graudu izmērs un ūdens un tauku saturs ir piemērots “Värmländskt skrädmjöl” malšanai konkrētajās dzirnavās.

Auzas, kas izaudzētas 4. punktā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā, izkuļ un kaltē, līdz to ūdens saturs nepārsniedz 14 %. “Värmländskt skrädmjöl” paredzētās auzas apgrauzdē uz bērza malkas uguns, jo bērza malka nodrošina vienmērīgu uzsilšanu. Lai graudi nepiedegtu, tos grauzdēšanas laikā nepārtraukti maisa. Lai iegūtu “Värmländskt skrädmjöl” raksturīgo riekstaino smaržu un garšu, auzas jāapgrauzdē rūpīgi un pamatīgi. Lai auzu graudus varētu apgrauzdēt vienmērīgi, tiem jābūt pēc iespējas vienāda lieluma.

Grauzdēšanas process ilgst aptuveni divas stundas, un tā laikā no auzām iztvaiko atlikušais ūdens. Precīzs grauzdēšanas ilgums ir atkarīgs no krāsns temperatūras un auzu šķirnes. Grauzdēšanas beigās krāsns temperatūra ir aptuveni 220 °C.

Pēc grauzdēšanas auzas izloba, miltumu atdalot no graudapvalkiem. Miltumu samaļ starp diviem lieliem dzirnakmeņiem (tie ir katrās dzirnavās citādi), un iegūto miltu daļiņu izmērs ir 0,2–0,3 mm. Dzirnavnieks miltus novērtē, paberzējot tos starp pirkstiem, un noregulē dzirnakmeņus tā, lai iegūtu vēlamo produkta konsistenci.

Produkta specifika

Pārstrādes procesa daļa, kas visvairāk izceļ “Värmländskt skrädmjöl” īpašības, ir auzu grauzdēšana. Tieši grauzdēšana “Värmländskt skrädmjöl” piešķir raksturīgo tikko kultas labības smaržu ar labi sajūtamām riekstainām notīm un noapaļoto, paliekošo riekstaino garšu ar izteiktu un pilnmiesīgu grauzdējuma niansi. Tieši šīs garšas dēļ “Värmländskt skrädmjöl” šodien ir pieprasīts produkts, kuru izmanto par garšas bagātinātāju un sastāvdaļu dažādos ēdienos un ceptos mīklas izstrādājumos.

Saikne

Auzu audzēšanas tradīcija aizsākās XVI gadsimtā līdz ar somu ienākšanu Vērmlandē. Ienācēji apmetās mazapdzīvotajās lēnes daļās un sāka tur audzēt labību, arī auzas. Ar auzām problēma ir tāda, ka tās ir grūti samalt. Lai šo darbu atvieglotu, vispirms auzas ir jāizloba, t. i., tām jānoņem graudapvalki. Lai to varētu izdarīt, auzas jāizžāvē. Sākotnēji to darīja, grauzdējot maizes krāsnī vai karsējot sausajā (somu) pirtī. Lobītus graudus bija vieglāk samalt, un iegūtos auzu miltus varēja uzglabāt ilgāk.

Nilss Keilands [Nils Keyland] savā 1919. gadā publicētajā darbā “Svensk vegetabilisk allmogekost” [Zviedru zemnieku gatavotie dārzeņu ēdieni] atzīmē, ka XIX gadsimtā sāka būvēt īpaši auzu grauzdēšanai, lobīšanai un malšanai paredzētas dzirnavas. Auzu audzēšana un prasme graudus apgrauzdēt, lai atvieglotu to izlobīšanu un malšanu, pamazām ieguva lielu nozīmi Vērmlandes iedzīvotāju uzturā. Keilands apgalvo, ka auzu lobīšana un plašā patērēšana kļuva par Vērmlandi raksturojošu iezīmi: “Iespējams, nekur citur Zviedrijā auzu miltus cilvēki nelietoja pārtikā tik daudz kā tur.”

“Värmländskt skrädmjöl” ražošanā liela nozīme ir cilvēkfaktoram, un sadarbība starp lauksaimnieku un dzirnavnieku ir izšķiroši svarīga produkta kvalitātes nodrošināšanai. Šī sadarbība izpaužas tā, ka lauksaimnieks audzē īpaši “Värmländskt skrädmjöl” paredzētas auzas, kuru graudu izmērs un ūdens un tauku saturs ir piemērots tālākai pārstrādei skrädmjöl dzirnavās. Savukārt dzirnavniekam grauzdēšana, lobīšana un malšana jāpielāgo konkrētajai auzu partijai un dažādie ražošanas posmi jākoriģē tā, lai tie izveidotu vienotu veselumu.

Viss grauzdēšanas, lobīšanas un malšanas process prasa lielu māku, un “Värmländskt skrädmjöl” īpašību pamatā ir iegūlušas padziļinātas zināšanas par izejvielu īpašībām un to, kā tās mainās pārstrādes procesā.

Grauzdējamo auzu gatavības pakāpi dzirnavnieks nosaka pēc graudu konsistences un garšas un pēc grauzdēšanas dūmu krāsas. Šis paņēmiens ir aprakstīts vecajos Vērmlandes rakstos: “Ja auzas jāmaļ miltos, ir labi graudus vispirms apžāvēt pirtī. Pirti nevajag kurināt stipri, jo graudus labāk žāvēt lēnām. Kad grauds, uz zoba uzlikts, izlec no mizas, tas ir gatavs.” Tādā kārtā “Värmländskt skrädmjöl” ražošanas iznākums ir pilnībā atkarīgs no dzirnavnieka zināšanām un mākas rīkoties ar izejvielu un no grauzdēšanas, lobīšanas un malšanas pārzināšanas.

“Värmländskt skrädmjöl” bauda ievērojamu vietēju popularitāti, un ciemata svētku reizēs šiem miltiem un ar tiem saistītajām kulinārajām tradīcijām allaž atrodas vieta. Turklāt šie milti ir kļuvuši plašāk izmantoti kā garšas bagātinātājs dažādos ēdienos un ceptos mīklas izstrādājumos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_skradmjol_2020_05_28.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/11

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 136/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“CRÉMANT DU JURA”

PDO-FR-A0740-AM01

Paziņojuma datums: 2021. gada 2. februāris

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošo pašvaldību teritoriju saraksta atjaunināšana

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Crémant du Jura” specifikācijas I nodaļu groza šādi:

IV iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā iekļauj atsauci uz administratīvi teritoriālo vienību 2018. gada oficiālo klasifikatoru un atjaunina pašvaldību teritoriju sarakstu. Pievieno arī datumu, kurā Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (Institut national de l'origine et de la qualité) kompetentā valsts komiteja ir apstiprinājusi nosaukuma pārskatīto ģeogrāfisko apgabalu. Šie grozījumi ir redakcionāli un nekādā veidā nemaina aizsargātā nosaukuma ģeogrāfiskā apgabala robežas. Tie ir nepieciešami pašvaldību teritoriju vai to daļu apvienošanas vai pārņemšanas dēļ vai pašvaldību nosaukumu maiņas dēļ. Jaunā redakcija nodrošina, ka specifikācijā joprojām ir precīzi uzskaitītas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošās pašvaldību teritorijas.

IV iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā to pašu iemeslu dēļ veic tos pašus grozījumus.

Attiecīgi tiek grozīts vienotā dokumenta 1.6. punkts “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”.

Lai informētu uzņēmējus, pēc a) un b) apakšpunkta tiek pievienots šāds teikums: “Kartogrāfiskie dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta tīmekļa vietnē.”

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.   Stādījumu biezība

I nodaļas VI iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā iekļauj tekstu “lai nodrošinātu pārvietošanos ar atbilstošu tehniku, zemesgabalos ne biežāk kā ik pēc sešām rindām var ierīkot 2–3,2 m platas ejas”. Līdzšinējie noteikumi rindstarpu platumu nepieļāva lielāku par 2 metriem.

Rindstarpu platums ir svarīgs elements augu segas virsmas platības aprēķinā, un šīs platības lielumu izmanto ar cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnogulāju paredzamā ražas iznākuma aprēķināšanai. Lai nodrošinātu šīs prasības pārbaudāmību, specifikācijā tiek iekļauta arī vidējā rindstarpu platuma definīcija.

Šie jaunie noteikumi, kas pievienoti specifikācijai, ir izklāstīti vienotā dokumenta 1.5. punktā “Vīndarības metodes”.

3.   Noteikumi par lapotnes atsiešanu un augstumu

I nodaļas VI iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā noteikumu par atsietās lapotnes augstumu groza, lai to pielāgotu vīnogulājiem, kuru vidējais rindstarpu platums ir lielāks par 1,6 metriem un nepārsniedz 2 metrus, kā arī tiem, kuru vidējais rindstarpu platums nepārsniedz 1,6 metrus. Tomēr attiecībā uz šiem diviem vīnogulāju veidiem tiek iekļauta piebilde, ka “atsieto lapotņu augstumam jābūt tādam, lai būtu iespējama augu segas ārējā virsma, kas vismaz ļauj iegūt vienu kilogramu vīnogu no 1,2 kvadrātmetru platības”.

Šie uzņēmēju prakses papildinājumi nodrošina pietiekamu izgaismoto lapotnes virsmu apmierinošai vīnogu gatavībai. Šie papildinājumi bija nepieciešami, jo Juras (Jura) departamenta vīndārzos tiek attīstīta šāda veida vīna ražošana, iegūstot vīnogas no vīnogulājiem, kas stādīti ar mazāku rindstarpu platumu un tādējādi ar biezību virs minimālās stādījumu biezības.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Zemesgabala maksimālā vidējā noslodze un ražas iznākums

I nodaļas VI iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā vīnogulāju stādījumiem, kuru vidējais rindstarpu platums nepārsniedz 1,6 metrus, zemesgabala maksimālā vidējā noslodze palielināta līdz 16 000 kg/ha. Šiem vīnogulāju stādījumiem ir lielāka biezība nekā stādījumiem, kuru vidējais rindstarpu platums pārsniedz 1,6 metrus, un, ņemot vērā citus vīnkoku kopšanas noteikumus, uz šiem vīnogulājiem izaug vairāk vīnogu.

VIII iedaļas 1. punktā vīndārzu zemesgabaliem, kuru vidējais rindstarpu platums nepārsniedz 1,6 metrus, ražas iznākums palielināts līdz 78 hl/ha. Vīnogulāju stādījumiem ar lielāku biezību ražas iznākums un zemesgabala maksimālā noslodze ir palielināta, jo stādījumu biezība un lapotnes augstums ļauj sasniegt šo ražīguma līmeni, vienlaikus nodrošinot vēlamās kvalitātes saglabāšanu.

Vīnogulāju stādījumiem, kuru vidējais rindstarpu platums ir lielāks par 1,6 metriem, bet nepārsniedz 2 metrus, ražas iznākums netiek mainīts – tas ir 74 hl/ha.

Pievieno punktu, kurā norādīts, ka, ja nav iepriekšējas deklarācijas par zemesgabala izmantojumu (deklarēšanas pienākums, kas jau paredzēts specifikācijas II nodaļā 2011. gadā apstiprinātajā redakcijā), maksimālais atļautais ražas iznākums ir tāds pats kā cilmes vietas nosaukuma “Côtes du Jura” (baltvīns) attiecīgajai ražai, ja tas ir mazāks par atļauto nosaukumam “Crémant du Jura”. Šī iepriekšējā deklarācija atvieglo kontroli attiecībā uz to, vai ir ievēroti īpašie “Crémant du Jura” ražošanas nosacījumi, kas pamato lielāku ražas iznākumu salīdzinājumā ar nedzirkstošo vīnu ražas iznākumu no šā paša ģeogrāfiskā apgabala.

I nodaļas VIII iedaļas 2. punktā “Vecums, kādā vīnogulājus sāk izmantot ražošanā” vīnogulāju zemesgabalu, kuros vidējais rindstarpu platums nepārsniedz 1,6 metrus, maksimālais atļautais ražas iznākums palielināts līdz 90 hl/ha.

Vīnogulāju stādījumiem ar vidējo rindstarpu platumu no 1,6 līdz 2 metriem maksimālais atļautais ražas iznākums paliek 80 hl/ha.

Šajos grozījumos attiecībā uz ražas iznākumu ņemtas vērā ražas iznākuma izmaiņas, kas novērotas Juras departamenta vīndārzos vīnogulājiem, kas paredzēti crémant vīna ražošanai. Ražas iznākumu var palielināt līdz līmenim, kas ierosināts attiecībā uz vīnogulājiem ar vislielāko pieļaujamo biezību; noteiktais minimālais izgaismotās lapotnes virsmas laukums nodrošina apmierinošu vīnogu nogatavošanos, kas ļauj sasniegt nepieciešamo ražas kvalitāti.

Grozījumi attiecībā uz maksimālo ražas iznākumu veikti vienotā dokumenta 1.5.2. punktā.

5.   Citas audzēšanas metodes

I nodaļas VI iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā maksimālais rindu garums stāvāko nogāžu zemesgabalos bez lietus ūdens savākšanas sistēmas tiek aizstāts ar pienākumu kontrolēt sētu vai savvaļas augu augšanu. Šis jaunais noteikums ļauj labāk kontrolēt eroziju, un ar to ir ņemtas vērā tendences, kas saistītas ar augu segas kontrolētu veidošanu vīndārzā.

I nodaļas VI iedaļas 2. punkta a) un b) apakšpunktā svītrots šo noteikumu īstenošanas sākuma datums un to ierobežota piemērošana attiecībā uz jauniem stādījumiem.

Novērotās audzēšanas metodes ļauj šos noteikumus piemērot visiem vīnogulājiem.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Ražas novākšanas sākuma datums

I nodaļas VII iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā tiek svītrota prasība par ražas novākšanas sākuma datuma noteikšanu. Ražas novākšanas sākuma datumu lauksaimnieks nosaka katrā no saviem zemesgabaliem atbilstoši vīnogu gatavības pakāpei un saskaņā ar specifikācijā noteikto minimālo cukuru saturu vīnogās.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

7.   Pildīšana pudelēs

I nodaļas IX iedaļas 2. punkta c) apakšpunktā pievieno tekstu “Pildīšana pudelēs ir atļauta tikai attiecībā uz bāzes vīniem, kas organoleptiskajā pārbaudē atzīti par atbilstīgiem kontroles plānā noteiktajiem nosacījumiem.”.

Šis noteikums tiek iekļauts, lai novērstu bāzes vīnu otrējo raudzēšanu, kas radītu nepilnības galaproduktā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Glabāšana

I nodaļas IX iedaļas 4. punktā tiek precizēts, ka pamatojums fasētu produktu īpašai uzglabāšanas vietai attiecas arī uz vīniem, kas turami uz nogulsnēm; tas nepieciešamas, lai saglabātu vēlamo kvalitāti otrējās raudzēšanas procesā, kas ir būtisks ražošanas etaps šāda veida vīniem, un lai atvieglotu tā kontroli.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Saikne

I nodaļas X iedaļas 3. punkta pirmās daļas teikumā “Ražošanas nosacījumi, kas paredzēti specifikācijā, palīdz šīs augsnes saglabāt (ierobežots rindu garums, zāles joslas u. c.) un ierobežo parastos erozijas riskus.” svītro vārdus “ierobežots rindu garums”.

Šis svītrojums ir saistīts ar jauna vīnkoku kopšanas noteikuma ieviešanu: tiek ieviests pienākums kontrolēt sētu vai savvaļas augu augšanu (VI iedaļas 2. punktā “Vīnkoku kopšana”), kas aizstāj noteikumu par rindu maksimālo garumu. Jaunais noteikums ļauj labāk kontrolēt eroziju, ar to ir ņemtas vērā tendences, kas saistītas ar augu segas kontrolētu veidošanu vīndārzā.

Šis grozījums ir ietverts vienotā dokumenta 1.8. punkta rindkopā ar virsrakstu “Saikne”.

10.   Pārejas pasākumi

I nodaļas XI iedaļas 1. punktā attiecībā uz zemesgabaliem, kas apstādīti pirms 1994. gada 1. augusta, neievērojot minimālo stādījumu biezību, pārejas periods, kurā vīnkopji savai ražai varēja turpināt izmantot tiesības uz kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, tiek ierobežots – tas beidzas līdz ar 2024. gada ražu (to ieskaitot); iepriekš šādas tiesības bija iespējams izmantot līdz šo vīnogulāju izaršanas dienai.

Tiek precizēts, ka šajos zemesgabalos ir jāievēro tie paši vīnkoku kopšanas un ražas iznākuma noteikumi, kas attiecas uz tiem vīndārziem, kuros vidējais rindstarpu platums ir no 1,6 līdz 2 metriem (ieskaitot).

Svītro XI iedaļas 3. punktu, kas attiecas uz periodu, kurā pudelēs pildīšanas darbības ļauj piemērot īpašu noteikumu par datumu, kurā produktu laiž pārdošanā patērētājiem.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

11.   Iepriekšējā deklarācija par zemesgabala izmantojumu

II nodaļas I iedaļas 1. punktā iepriekšējas deklarācijas iesniegšanas vai automātiskas atjaunošanas atcelšanas termiņu pārceļ no 1. jūnija uz 30. jūniju, lai ļautu uzņēmējiem labāk izprast nākamās ražas īpašības un izdarīt piemērotāku izvēli attiecībā uz vīnogu izmantošanas galaproduktu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

12.   Nosaukuma izmantošanas deklarācija

II nodaļas I iedaļas 5. punktā nosaka, ka šajā deklarācijā sniegtā informācija obligāti jāpapildina ar bāzes vīna partijas numuru, lai nodrošinātu izsekojamību pēc (bāzes vīna) organoleptiskās pārbaudes.

Šī informācija stiprina atsaukšanas pienākuma izpildi bāzes vīnu “Crémant du Jura” ražošanā, kad varētu rasties nepilnības galaproduktā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13.   Galvenie pārbaudāmie parametri un vērtēšanas metodes

III nodaļas I iedaļā atjaunina galveno pārbaudāmo parametru un atbilstošo vērtēšanas metožu tabulu atbilstoši dažiem I nodaļas grozījumiem un lai precizētu dažas vērtēšanas metodes.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

14.   Atsauces uz kontroles iestādi

III nodaļas I iedaļā: kopš specifikācijas apstiprināšanas 2011. gada septembrī šīs daļas redakcionālie noteikumi ir mainīti, lai vairs neuzrādītu pilnīgas ziņas par kontroles iestādi, jo pārbaudes veic sertifikācijas struktūra.

Atsauci uz akreditācijas standartu, saskaņā ar kuru COFRAC akreditē kontroles organizāciju, svītro, jo šī atsauce mainās diezgan regulāri, tāpēc katru reizi būtu jāmaina specifikācija, lai norādītu pareizu informāciju.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Crémant du Jura”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 5. | Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Šie vīni ir augstas kvalitātes dzirkstošie baltvīni un sārtvīni.

| a) | Misas bagātināšanas gadījumā pēc otrējās raudzēšanas un pirms nogulšņu izsviešanas vīnu kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %. |
| --- | --- |

a)

Misas bagātināšanas gadījumā pēc otrējās raudzēšanas un pirms nogulšņu izsviešanas vīnu kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %.

| b) | Kopējā skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs, sēra dioksīda kopējais saturs, cukuru saturs un oglekļa dioksīda pārspiediens (mērīts 20 °C temperatūrā) ir tāds, kā noteikts Savienības tiesību aktos.
  Dzirkstošais baltvīns, ko gatavo galvenokārt no ‘Chardonnay B’ šķirnes vīnogām, ir izsmalcināts un maigs. Tam piemīt sarežģīta, bet diskrēta aromātu buķete, kurā bieži izceļas ābolu, rauga mīklas maizes un lazdu riekstu notis.
  Dzirkstošo sārtvīnu parasti ražo no ‘Pinot Noir N’ šķirnes vīnogām. Tam ļoti bieži raksturīgas sarkano ogu notis.






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

b)

Kopējā skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs, sēra dioksīda kopējais saturs, cukuru saturs un oglekļa dioksīda pārspiediens (mērīts 20 °C temperatūrā) ir tāds, kā noteikts Savienības tiesību aktos.

Dzirkstošais baltvīns, ko gatavo galvenokārt no ‘Chardonnay B’ šķirnes vīnogām, ir izsmalcināts un maigs. Tam piemīt sarežģīta, bet diskrēta aromātu buķete, kurā bieži izceļas ābolu, rauga mīklas maizes un lazdu riekstu notis.

Dzirkstošo sārtvīnu parasti ražo no ‘Pinot Noir N’ šķirnes vīnogām. Tam ļoti bieži raksturīgas sarkano ogu notis.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

| a) | Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

a)

Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta.

| b) | Sārtvīnu gatavošanā izmantot kokogli, atsevišķi vai preparātu sastāvā, ir aizliegts. |
| --- | --- |

b)

Sārtvīnu gatavošanā izmantot kokogli, atsevišķi vai preparātu sastāvā, ir aizliegts.

| c) | Līdztekus še iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā attiecībā uz vīniem ir jāievēro prasības, kas noteiktas ES līmenī un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime). |
| --- | --- |

c)

Līdztekus še iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā attiecībā uz vīniem ir jāievēro prasības, kas noteiktas ES līmenī un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime).

| d) | Spiestuvēm jāatbilst kritērijiem, kas attiecas uz ražas pieņemšanu, spiešanas iekārtām un spiedēm, ražas iekraušanu spiedēs, sulu frakcionēšanu un higiēnu. |
| --- | --- |

d)

Spiestuvēm jāatbilst kritērijiem, kas attiecas uz ražas pieņemšanu, spiešanas iekārtām un spiedēm, ražas iekraušanu spiedēs, sulu frakcionēšanu un higiēnu.

Audzēšanas prakse

Stādījumu biezība

Stādījumu minimālā biezība – 5 000 vīnkoku uz ha, izņemot vīnkokus, kas stādīti terasēs.

Ja vīnkoki nav stādīti terasēs vai ja terasē ir vismaz divas vīnkoku rindas, katram vīnkokam ir ne vairāk par 2 kvadrātmetriem platības; šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem; šo vīnogulāju rindstarpu platums nedrīkst būt lielāks par 2 metriem.

Lai nodrošinātu pārvietošanos ar atbilstošu tehniku, zemesgabalos ne biežāk kā ik pēc sešām rindām var ierīkot 2–3,2 m platas ejas.

Vidējo rindstarpu platumu mēra, dalot stādījumu zemesgabala maksimālo platumu ar faktisko rindu skaitu šā zemesgabala platākajā vietā.

Apgriešanas noteikumi

Vīnkokus apgriež vai nu pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā vai divkāršā formā, vai īsi (vainagu veidojot Ruajā (Royat) kordona formā); maksimālais vīnstīgu pumpuru skaits uz vienu vīnkoku ir 20 un uz hektāru – 120 000.

Ja vīnkokus apgriež pēc Gijo metodes vienkāršā vai divkāršā formā, vīnstīgu pumpuru skaits uz saglabātās vīnstīgas ir ne vairāk kā 10, un atstāj ne vairāk kā 2 jaunos augļzarus, uz kuriem ir pa 2 vīnstīgu pumpuriem.

Ražas pārvadāšana

Vīnogas drīkst pārvadāt vienīgi tvertnēs ar atveri un tikai tādos apstākļos, kas vīnogas ļauj saglabāt neskartas, kā arī novērš sulas izdalīšanos pašspiešanās dēļ.

b)   Maksimālais ražas iznākums

Zemesgabali, kuru vidējais rindstarpu platums nepārsniedz 1,6 metrus

90 hektolitri no hektāra

Zemesgabali, kuru vidējais rindstarpu platums ir lielāks par 1,6 metriem un nepārsniedz 2 metrus

80 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| a) | Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīna gatavošana, kopšana un fasēšana notiek šādu Juras (Jura) departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2018. gada oficiālo klasifikatoru un kā apstiprinājusi kompetentā valsts komiteja 2010. gada 16. novembrī): Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (vienīgi bijušās Saint-Laurent-La-Roche pašvaldības teritorija), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (vienīgi bijušo Grusses, Vercia un Vincelles pašvaldību teritorija), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur. |
| --- | --- |

a)

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīna gatavošana, kopšana un fasēšana notiek šādu Juras (Jura) departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2018. gada oficiālo klasifikatoru un kā apstiprinājusi kompetentā valsts komiteja 2010. gada 16. novembrī): Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (vienīgi bijušās Saint-Laurent-La-Roche pašvaldības teritorija), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (vienīgi bijušo Grusses, Vercia un Vincelles pašvaldību teritorija), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur.

| b) | Vinifikācija, vīna gatavošana, kopšana un fasēšana var notikt arī šādu Juras (Jura) departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2018. gada oficiālo klasifikatoru un kā apstiprinājusi kompetentā valsts komiteja 2010. gada 16. novembrī): Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (vienīgi bijušās Crançot pašvaldības teritorija), Pont-du-Navoy. |
| --- | --- |

b)

Vinifikācija, vīna gatavošana, kopšana un fasēšana var notikt arī šādu Juras (Jura) departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2018. gada oficiālo klasifikatoru un kā apstiprinājusi kompetentā valsts komiteja 2010. gada 16. novembrī): Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (vienīgi bijušās Crançot pašvaldības teritorija), Pont-du-Navoy.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Chardonnay B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Poulsard N’ – ‘Ploussard’

‘Savagnin blanc B’

‘Trousseau N’

8.   Saiknes apraksts

Ziņas par ģeogrāfisko apgabalu

a)   Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Nosaukuma “Crémant du Jura” ģeogrāfiskais apgabals ir daļa no Revermont dabas reģiona. Austrumos tas robežojas ar Juras kalnu masīva pirmo kaļķakmens plato, vidēji 550 metru augstumā virs jūras līmeņa, rietumos – ar līdzenumu, kas ir Bresse ielejas austrumu mala. Vīndārzi nevienmērīgi izvietoti 80 kilometru garā joslā, kuras platums ir no 2 līdz 5 kilometriem; tie galvenokārt ir vērsti uz rietumiem un atrodas 300–450 metru augstumā virs jūras līmeņa.

Tie aizņem sarežģītas uzbūves pauguru grēdu, kas stiepjas no ziemeļiem uz dienvidiem lejpus galvenajam reljefa veidojumam un paceļas 50–100 metrus virs tāda paša virziena ieplakām. Šis izvietojums ir tieši saistīts ar Juras kalnu uzbīdījumu Bresse Alpu kalnugrēdu pacelšanās laikā. Galvenais reljefa veidojums ir taisns un sakrīt ar Juras kalnu pirmā plato ārmalu, ko ģeoloģiski veido cietā kaļķakmens slānis no vidējā juras perioda virs bieza merģeļa un māla slāņa no triasa un liasa perioda. Pauguri ir fragmenti, kas atdalījušies no plato (atšķēlumi) un pārvietoti uz priekšu ar pārklājošiem iežu slāņiem. Parasti tie ir iegarenāki ziemeļu–dienvidu virzienā (no 2 km līdz 3 km), nevis austrumu–rietumu virzienā (no 0,5 km līdz 1 km). Šo kaļķakmens atšķēlumu lielā izturība pret eroziju ir ļāvusi saglabāt raksturīgo reljefu ģeogrāfiskā apgabala ainavā. Turpretī ieplakām ir merģeļa pagulslānis. Tajās ir sākotnēji vairāk nekā 200 metrus biezs merģeļa slānis, kas pārbīdījies un uzbīdīšanās laikā pa daļām pārvietojies uz Bresse.

Šajos irdenajos merģeļa nogulumos erozija ir bijusi ļoti aktīva, tādēļ izveidojies viļņains reljefs. Lielākā daļa vīnogu novākšanai noteikto zemesgabalu aizņem vai nu nogāzi un tās pamatu zem mežiem klātās plato kraujas, vai arī vislabāk vērstās kalnu nogāzes, kur tie izkliedēti pakājē. Visā apgabalā sastopams kaļķakmens. Šie caurlaidīgie un šķīstošie kaļķakmens slāņi ir ļoti piemēroti vīnogulājiem un jo īpaši Juras departamenta šķirņu vīnkokiem. Nogāzēs, kas atrodas uz kaļķakmens plato, augsne ir samērā neviendabīga, to veido merģeļa, māla un kaļķakmens nobiru sajaukums.

Ģeogrāfiskajā apgabalā valda vēss un izteikti ūdensbagāts okeāna klimats, kam raksturīga arī kontinentālā ietekme: liela gada temperatūras amplitūda, vidējā temperatūra ap 10,5 °C, karsta un mitra vasara. Nokrišņu daudzums pārsniedz 1 000 milimetrus gadā un ir vienmērīgs visu gadu.

b)   Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Juras departamenta vīndārzi pastāv jau kopš Romas impērijas laikiem. Ir daudz liecību par Juras departamenta vīndārziem, jau sākot no 1000. gada.

Dzirkstošo vīnu ražošanas tradīcijas Juras departamentā ir ļoti senas, un vīndarības metode, kas ietver otrēju raudzēšanu pudelēs, ir zināma kopš XVII gadsimta. Šī produkcija ir tradicionāla, un pat ar tādiem kontrolētiem cilmes vietas nosaukumiem kā “Arbois” un “L’Etoile” apzīmēto vīnu ražošanā daļa produkcijas bija dzirkstošie vīni. Šie Juras departamenta dzirkstošie vīni ir ieguvuši skaidru atpazīstamību. XX gadsimtā vīndaru ģimenes specializējās dzirkstošo vīnu ražošanā, un tika uzlabotas augstas kvalitātes vīnu ražošanas metodes: vīnogu veseluma saglabāšana, maiga spiešana, ilga izturēšana guļus pudelēs otrējās raudzēšanas nolūkā.

Kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Crémant du Jura” tika atzīts 1995. gada 9. oktobrī. Vēlāk ražotāji atteicās no tādu dzirkstošo vīnu ražošanas, kas apzīmēti ar citiem kontrolētiem Juras departamenta cilmes vietas nosaukumiem, piemēram, “Arbois”, “Côtes du Jura”, “L’Étoile”.

Juras departamentā audzētās vīnogu šķirnes ir tikušas kultivētas vairāku gadsimtu garumā. Vīnkopji ir selekcionējuši trīs tipiskas Juras departamenta vīnogu šķirnes: šķirni ‘Poulsard N’, par kuru senākās rakstiskās liecības Juras departamentā ir no 1620. gada, šķirni ‘Trousseau N’, par kuras izmantošanu Juras departamentā drošas liecības ir no 1732. gada, un šķirni ‘Savagnin B’, kuras vīnogulāju audzēšana apliecināta 1717. gadā. Viņi arī pielāgoja divas vīnogu šķirnes no blakus esošajiem Burgundijas vīndārziem: šķirni ‘Chardonnay B’, kas Juras departamentā sastopama kopš 1717. gada, un šķirni ‘Pinot Noir N’, par kuru (ar nosaukumu ‘Savagnin noir’) vecākā rakstiskā liecība datēta ar 1385. gadu. Visu šo šķirņu vīnogas tiek izmantotas “Crémant du Jura” ražošanā.

2009. gadā 310 hektāros saražoja aptuveni 17 000 hektolitru dzirkstošo baltvīnu un 2 000 hektolitru dzirkstošo sārtvīnu.

Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

Dzirkstošais baltvīns, ko gatavo galvenokārt no ‘Chardonnay B’ šķirnes vīnogām, ir izsmalcināts un maigs. Tam piemīt sarežģīta, bet diskrēta aromātu buķete, kurā bieži izceļas ābolu, maizes un lazdu riekstu notis.

Dzirkstošo sārtvīnu parasti ražo no ‘Pinot Noir N’ šķirnes vīnogām. Tam ļoti bieži raksturīgas sarkano ogu notis.

Saikne

Vīnogas iegūst īpašās iezīmes, pateicoties merģeļa (mālaina kaļķakmens) augsnēm, ko klāj kaļķakmens šķembas. Vīnogulāji no augsnes dziļākajiem slāņiem nepārtraukti saņem mitrumu, bet virspusē esošās biezās akmeņainās nobiras ļauj labi sasildīt augsni un labi novadīt lieko mitrumu. Ražošanas nosacījumi, kas paredzēti specifikācijā, palīdz šīs augsnes saglabāt (zāles joslas u. c.) un ierobežo parastos erozijas riskus.

Juras departamentā dzirkstošo vīnu ražošanas tradīcija ir ļāvusi paaudžu paaudzēs pakāpeniski pielāgot senču metodes. Ievācot veselas vīnogas atvērta tipa kastēs un veicot ļoti maigu un pakāpenisku spiešanu, saglabājas vīnogu būtiskās īpašības un jo īpaši to aromātiskais potenciāls, kas saistīts ar to dabisko vidi.

Arī spiestuves ievēro stingrus noteikumus, un tām jāsaņem atļauja, saistībā ar kuru tiek veiktas rūpīgas pārbaudes. Veicot otrējo raudzēšanu pudelē, vīns tiek ilgstoši kopts uz nogulsnēm – tas veicina sekundāro aromātu veidošanos un ar vīna cilmi saistīto vīna iezīmju atjaunošanos.

1734. gadā vīndaris no Poligny, vārdā Chevalier, sīki aprakstīja recepti, pēc kuras viņš ieguva “pelēko vīnu, kas līdzinās Šampaņas vīniem”. Kopš XVII gadsimta sākuma dzirkstošā vīna ražošanu apliecina tā tēlainais raksturojums “trakais vīns” (vin fou), ko no jauna atdzīvinājis kāds liels tirgotājs no Arbois.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikumiem var reglamentēt dalībvalstis, etiķetēs norāda ar rakstzīmēm, kuru augstums un platums ir ne vairāk kā divas reizes lielāks par to rakstzīmju augstumu un platumu, ar kurām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

| a) | Visas ražošanas darbības, sākot no vīnogu novākšanas līdz nogulšņu izsviešanai, veic ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

a)

Visas ražošanas darbības, sākot no vīnogu novākšanas līdz nogulšņu izsviešanai, veic ģeogrāfiskajā apgabalā.

| b) | Vīnus fasē ģeogrāfiskajā apgabalā, ņemot vērā ražošanas procesu ar otrējo raudzēšanu pudelē. |
| --- | --- |

b)

Vīnus fasē ģeogrāfiskajā apgabalā, ņemot vērā ražošanas procesu ar otrējo raudzēšanu pudelē.

| c) | Pildīšanu stikla pudelēs, kurās notiek otrējā raudzēšana, veic, sākot no 1. decembra pēc ražas novākšanas. |
| --- | --- |

c)

Pildīšanu stikla pudelēs, kurās notiek otrējā raudzēšana, veic, sākot no 1. decembra pēc ražas novākšanas.

| d) | Vīnus patērētājam pārdod pēc minimāla kopšanas perioda, kas ilgst 12 mēnešus pēc to iepildīšanas pudelēs. |
| --- | --- |

d)

Vīnus patērētājam pārdod pēc minimāla kopšanas perioda, kas ilgst 12 mēnešus pēc to iepildīšanas pudelēs.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3639eb82-2655-461f-a811-87ed70ec6303

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 19.4.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/19

---

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 136/09)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Mejillón de Galicia” / “Mexillón de Galicia”

ES Nr.: PDO-ES-0165-AM02 – 18.9.2020.

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

“Mejillón de Galicia” / “Mexillón de Galicia”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids [norādīts XI pielikumā]

Produkta veids [norādīts XI pielikumā]

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji, vēžveidīgie un to izstrādājumi.

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Svaigas Vidusjūras ēdamgliemenes (Mytilus galloprovincialis), audzētas t. s. “batea” tipa (peldošu platformu vai plostu) sistēmā.

Mytilus galloprovincialis

Šo gliemeņu čaulu veido divi identiski kalcija karbonāta vāciņi, kurus no ārpuses klāj proteīna (konhiolīna) aizsargslānis. Tā kā šīs gliemenes audzē galvenokārt Galīcijas estuāros (Rías Gallegas), kam raksturīga bagāta jūras flora un fauna, pie konhiolīna slāņa bieži ir pieķērušies sprogkājvēzīši, daudzsartārpi, sūneņi vai jūras aļģes.

Rías Gallegas

Mīkstums atrodas čaulas iekšpusē. Tas sastāv no divām parasti oranžīgas krāsas gaļīgām daivām, kuru malās izvijas tumši violeta josla.

Lai svaigo produktu patēriņa tirgū gliemenes varētu laist ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Mejillón de Galicia” [Galīcijas mīdijas], tās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 jānosūta uz attīrīšanas/nosūtīšanas centru; lai nemainītos audzēšanas ģeogrāfiskās vides nosacītā kvalitāte un īpašības, gliemenes jāattīra, izmantojot tikai jūras ūdeni no Galīcijas estuāriem Akorunjas [A Coruña] un Pontevedras [Pontevedra] provincē.

A Coruña

Pontevedra

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visas operācijas, sākot ar sēklas iegūšanu un beidzot ar galaprodukta apstrādi pirms tā sagatavošanas pārdošanai un laišanas tirgū, jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Padome izveido pati savu marķējumu, ko izmanto, lai identificētu visus to gliemeņu iepakojumus, kuras apzīmētas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu. Marķējumā zem logotipa jābūt labi redzamam uzrakstam “Denominación de Origen Protegida Mexillón de Galicia”. Tāpat marķējumā jānorāda unikālie kontroles kodi, lai varētu gliemenes identificēt saskaņā ar noteiktajiem parametriem.

Produktus, kuru ražošanā (arī tehnoloģiski apstrādājot vai konservējot) Galīcijas mīdijas ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Mejillón de Galicia DOP” izmantotas par izejvielu, patērētājam var nosūtīt iepakojumā, uz kura līdzās norādei “elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia” [gatavots, izmantojot gliemenes ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Mejillón de Galicia”] ES logotips var arī nebūt norādīts vai var būt norādīts ar tikpat lielām vai mazākām rakstzīmēm kā pirmā minētā norāde. Tas pieļaujams, ja

| — | attiecīgās kategorijas produktu galvenā sastāvdaļa ir gliemenes, kas sertificētas kā “Mejillón de Galicia DOP”, un |
| --- | --- |

—

attiecīgās kategorijas produktu galvenā sastāvdaļa ir gliemenes, kas sertificētas kā “Mejillón de Galicia DOP”, un

| — | apzīmējuma “elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia” lietotājiem ir atļauts šo apzīmējumu izmantot. |
| --- | --- |

—

apzīmējuma “elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia” lietotājiem ir atļauts šo apzīmējumu izmantot.

Šajā sakarā regulatīvā padome, būdama cilmes vietas nosaukuma “Mejillón de Galicia DOP” reģistrēšanas doto intelektuālā īpašuma tiesību turētāja, apstiprina noteiktā formulējuma un logotipu izmantošanu to produktu marķējumā, kas tikuši tehnoloģiski apstrādāti un konservēti.

Regulatīvā padome relevantajos reģistros ieraksta lietotājus, kam ir tiesības izmantot apzīmējumu “elaborado con Denominación de Origen Protegida Mexillón de Galicia”, nodrošina produktu atbilstību prasībām, kā arī formulējuma un logotipu lietošanas pareizību.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Audzēšanas apgabals ir Galīcijas provinču A Coruña un Pontevedra estuāru iekšējā jūras zona, kur atļauta gliemeņu audzēšana, izmantojot plostus. Konkrēti, tie ir šādi apgabali: Ría de Ares-Sada, Ría de Muros-Noia, Ría de Arousa, Ría de Pontevedra un Ría de Vigo.

A Coruña

Pontevedra

Ría de Ares-Sada

Ría de Muros-Noia

Ría de Arousa

Ría de Pontevedra

Ría de Vigo

Attīrīšanas/nosūtīšanas zona drīkst atrasties tikai piekrastes provincēs A Coruña un Pontevedra.

A Coruña

Pontevedra

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vēsturiski šīs gliemenes uzturā lietojuši jau pirmie Galīcijas piekrastes iedzīvotāji. Daudzas liecības par to atrastas “castros” [nocietinātos ciematos] un vēsturiskos dokumentos (Navaz, 1942, Vázquez Varela y García Quintela, 1998, VVAA 1988 un 1998, Senén-López Gómez, 1999). Jau vēlākos laikos Galīcijas mīdijas tika pasniegtas arī pašos nozīmīgākajos mielastos (piemēram, Spānijas Habsburgu galmā tās servēja “escabeche real” jeb “karaliskajā marinādē”). Nav šaubu, ka Galīcijas un tās piekrastes vēsture ir cieši saistīta ar šīm gliemenēm. Saistība izveidojās jau VI gadsimtā p.m.ē. un vērojama arī mūsdienās, par ko liecina daudzie toponīmi, personvārdi, arī svētki (“mejillonadas”) u. c. Tāpat šodienas Galīcijas ainava nav iedomājama bez mīdiju plostiem, un tas liecina par gliemeņu audzēšanas sektora attīstību. Ir izveidojušies pat specifiski ar šo gliemeņu audzēšanu saistīti apzīmējumi: “mexilla” (Galīcijas mīdiju audzēšana), “desdoble” (ražošanas procesa daļa) u. c. Galīcijas piekrastē gliemeņu audzēšanai ir vēsturiskas tradīcijas, un ir izveidojusies īpaša audzēšanas sistēma, kas starptautiski pazīstama ar nosaukumu “Galīcijas sistēma”, radītas īpašas konstrukcijas iekārtas un materiāli, kā arī tradicionālas darba metodes, kas ļauj iegūt atšķirīgu un raksturīgu produktu (López Capont, 1973; López Capont y Fidalgo Fernández, 1977; Otero Pedrayo, 1980; Lorenzo, 1982; Calo-Lourido, 1985, a, b un c).

Navaz

Vázquez Varela y García Quintela

VVAA

Senén-López Gómez

López Capont

López Capont y Fidalgo Fernández

Otero Pedrayo

Lorenzo

Calo-Lourido

Runājot par dabisko vidi, Galīcijas estuāri tiek uzskatīti par ekosistēmām un tiem raksturīga liela ar divvāku gliemju un konkrēti ar ēdamgliemeņu audzēšanu saistīta primārā produktivitāte. Šīs sugas atrodas barības ķēdes sākumā, un tas ir sevišķi nozīmīgi, lai iegūtu lielas ražas. Galīcijas estuāros audzēto mīdiju produktivitātes atšķirības (augšana un gaļas produkcija) skaidrojamas ar fizioloģiskajiem adaptācijas procesiem, kas saistīti ar barības vielu uzņemšanu (Fernandez Reiriz y Labarta). Šo gliemeņu unikālās īpašības savukārt saistāmas ar pielāgošanos ekosistēmai, kurā tās audzē, un ar barības vielu pieejamību un kvalitāti.

Fernandez Reiriz y Labarta

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://mar.xunta.gal/sites/default/files/fileadmin/arquivos/mar/prego_condicions_dop_mexillon_de_galicia_2020.pdf

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

1

---