# Službeni list C 147/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 147 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.26. travnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 147

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.26. travnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 147/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10060 — Francisco Partners/Marlin Equity Partners/Conan Holdco) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 147/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10006 — Covestro/Koninklijke DSM (Resins & Functional Materials Business and Other Assets)) (
  1
  ) | 2 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 147/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10060 — Francisco Partners/Marlin Equity Partners/Conan Holdco) (
  1
  )

1

1

2021/C 147/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10006 — Covestro/Koninklijke DSM (Resins & Functional Materials Business and Other Assets)) (
  1
  )

1

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 147/03 | Tečajna lista eura — 23. travnja 2021. | 3 |
| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| 2021/C 147/04 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu akta o digitalnim tržištima
  (Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na službenim stranicama Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu) | 4 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 147/03

Tečajna lista eura — 23. travnja 2021.

3

Europski nadzornik za zaštitu podataka

2021/C 147/04

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu akta o digitalnim tržištima
  (Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na službenim stranicama Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na službenim stranicama Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

4

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 147/05 | Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 | 7 |

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2021/C 147/05

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

7

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 26.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 147/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 147/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10060 — Francisco Partners/Marlin Equity Partners/Conan Holdco)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 147/01)

Dana 11. veljače 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10060. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10060. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 26.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 147/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 147/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10006 — Covestro/Koninklijke DSM (Resins & Functional Materials Business and Other Assets))

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 147/02)

Dana 5. veljače 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10006. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10006. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 26.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 147/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 147/3

---

Tečajna lista eura (1)

23. travnja 2021.

(2021/C 147/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2066 |
| JPY | japanski jen | 129,98 |
| DKK | danska kruna | 7,4361 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86905 |
| SEK | švedska kruna | 10,1405 |
| CHF | švicarski franak | 1,1038 |
| ISK | islandska kruna | 151,20 |
| NOK | norveška kruna | 10,0430 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,847 |
| HUF | mađarska forinta | 363,47 |
| PLN | poljski zlot | 4,5623 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9245 |
| TRY | turska lira | 10,0635 |
| AUD | australski dolar | 1,5590 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5062 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3653 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6802 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6010 |
| KRW | južnokorejski von | 1 347,03 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,2068 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8320 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5705 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 526,35 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9585 |
| PHP | filipinski pezo | 58,333 |
| RUB | ruski rubalj | 90,3287 |
| THB | tajlandski baht | 37,850 |
| BRL | brazilski real | 6,5572 |
| MXN | meksički pezo | 23,9455 |
| INR | indijska rupija | 90,4715 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2066

JPY

japanski jen

129,98

DKK

danska kruna

7,4361

GBP

funta sterlinga

0,86905

SEK

švedska kruna

10,1405

CHF

švicarski franak

1,1038

ISK

islandska kruna

151,20

NOK

norveška kruna

10,0430

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,847

HUF

mađarska forinta

363,47

PLN

poljski zlot

4,5623

RON

rumunjski novi leu

4,9245

TRY

turska lira

10,0635

AUD

australski dolar

1,5590

CAD

kanadski dolar

1,5062

HKD

hongkonški dolar

9,3653

NZD

novozelandski dolar

1,6802

SGD

singapurski dolar

1,6010

KRW

južnokorejski von

1 347,03

ZAR

južnoafrički rand

17,2068

CNY

kineski renminbi-juan

7,8320

HRK

hrvatska kuna

7,5705

IDR

indonezijska rupija

17 526,35

MYR

malezijski ringit

4,9585

PHP

filipinski pezo

58,333

RUB

ruski rubalj

90,3287

THB

tajlandski baht

37,850

BRL

brazilski real

6,5572

MXN

meksički pezo

23,9455

INR

indijska rupija

90,4715

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 26.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 147/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 147/4

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu akta o digitalnim tržištima

(Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na službenim stranicama Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

(2021/C 147/04)

Dana 15. prosinca 2020. Komisija je objavila Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima). Prijedlog se temelji na komunikaciji Izgradnja digitalne budućnosti Europe, u kojoj je navedeno da bi mogla biti potrebna dodatna pravila za osiguranje tržišnog natjecanja, pravednosti i inovacija te mogućnosti ulaska na tržište, ali i javnih interesa koji nadilaze pitanja tržišnog natjecanja ili ekonomska pitanja. Prijedlogom su utvrđena ex ante pravila kojima se jamči da tržišta za koja su karakteristične velike platforme koje imaju znatne učinke na mrežu („nadzornici pristupa”) ostanu pravedna te da i dalje omogućuju tržišno natjecanje.

Na taj su način prijedlogom utvrđene odredbe o određivanju nadzornikâ pristupa kojim se uzima u obzir prednost koja se ostvaruje na temelju podataka, posebno u vezi s pristupom pružatelja usluga osobnim podatcima te prikupljanjem tih podataka; obveze i zabrane kojima podliježu nadzornici pristupa; pravila za provedbu istraživanjâ tržišta; odredbe o provedbi i izvršenju prijedloga.

Europski nadzornik za zaštitu podataka ovim mišljenjem pozdravlja prijedlog jer se njime nastoje promicati pravedna i otvorena tržišta te poštena obrada osobnih podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka već je tijekom 2014. godine istaknuo da su tržišno natjecanje, zaštita potrošača i zakonodavstvo o zaštiti podataka tri neraskidivo povezana područja politike u kontekstu ekonomije internetskih platformi. Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da bi odnos između tih triju područja trebao biti odnos koji se temelji na komplementarnosti, a ne odnos u kojem jedno područje zamjenjuje drugo područje ili u kojem nastaju napetosti među njima.

Europski nadzornik za zaštitu podataka u ovom mišljenju naglašava odredbe prijedloga kojima se stvara učinak uzajamnog jačanja tržišnog natjecanja tržišta kao i, u konačnici, kontrola koju predmetna osoba ima nad svojim osobnim podatcima. To je, primjerice, slučaj s člankom 5. točkom (f), kojim je zabranjeno da se od krajnjih korisnika zahtijeva da se pretplate na druge osnovne usluge platforme koje nudi nadzornik pristupa; s člankom 6. stavkom 1. točkom (b), kojim se krajnjim korisnicima omogućuje da deinstaliraju prethodno instalirane softverske aplikacije na osnovnoj usluzi platforme; člankom 6. stavkom 1. točkom (e), kojim se nadzornicima pristupa zabranjuje ograničavanje mogućnosti krajnjih korisnika da jedne softverske aplikacije i usluge zamijene drugima; te člankom 13., kojim je propisano da nadzornik pristupa Komisiji podnosi neovisno revidirani opis svih tehnika za profiliranje potrošača koje primjenjuje na svoje osnovne usluge platforme ili putem njih.

Europski nadzornik za zaštitu podataka istovremeno pruža konkretne preporuke kako bi se zajamčilo da se prijedlogom učinkovito dopunjuje Opća uredba o zaštiti podataka, čime se povećava zaštita temeljnih prava i sloboda predmetnih osoba te se izbjegavaju nesukladnosti s postojećim pravilima o zaštiti podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka u tom pogledu osobito preporučuje da se u članku 5. točki (a) prijedloga utvrdi da nadzornik pristupa krajnjim korisnicima mora pružiti rješenje za jednostavan i brz pristup za upravljanje privolom; da se pojasni područje primjene prenosivosti podataka predviđene u članku 6. stavku 1. točki (h) prijedloga; te da se tekst članka 6. stavka 1. točke (i) prijedloga preinači kako bi se zajamčila potpuna dosljednost s Općom uredbom o zaštiti podataka i da se poveća pozornost koja se pridaje potrebi za učinkovitom anonimizacijom te ispitivanjima u svrhu ponovne identifikacije prilikom razmjene podataka o upitima, klikovima i pregledima u odnosu na besplatno i plaćeno pretraživanje koje provode potrošači na uslugama internetske tražilice nadzornika pristupa.

Nadalje, Europski nadzornik za zaštitu podataka poziva suzakonodavce da razmotre uvođenje minimalnih zahtjeva za interoperabilnost za nadzornike pristupa i promicanje razvoja tehničkih normi na europskoj razini, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije o europskoj normizaciji.

Konačno, s obzirom na, među ostalim, iskustvo u vezi s digitalnim centrom za razmjenu informacija (engl. Digital Clearinghouse), Europski nadzornik za zaštitu podataka preporučuje da se u članku 32. stavku 1. utvrdi da Savjetodavni odbor za digitalna tržišta mora obuhvaćati predstavnike Europskog odbora za zaštitu podataka te, općenito, poziva na institucionaliziranu i strukturiranu suradnju među relevantnim nadležnim tijelima za nadzor, uključujući tijela za zaštitu podataka. Tom bi se suradnjom osobito trebalo zajamčiti da se sve relevantne informacije mogu razmjenjivati s relevantnim nadležnim tijelima kako bi ona mogla ispunjavati svoju komplementarnu ulogu, djelujući pritom u skladu sa svojim institucionalnim ovlastima.

1.   UVOD I KONTEKST

| 1. | Dana 15. prosinca 2020. Europska komisija donijela je Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (dalje u tekstu „prijedlog”) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prijedlog se temelji na komunikaciji Izgradnja digitalne budućnosti Europe, u kojoj je navedeno da bi mogla biti potrebna dodatna pravila za osiguranje tržišnog natjecanja, pravednosti i inovacija te mogućnosti ulaska na tržište, ali i javnih interesa koji nadilaze pitanja tržišnog natjecanja ili ekonomska pitanja. U komunikaciji je također najavljeno da će Komisija razmotriti uvođenje ex ante pravila da tržišta za koja su karakteristične velike platforme koje imaju znatne učinke na mrežu i djeluju kao nadzornici pristupa kontinuirano budu pravedna i omoguće tržišno natjecanje inovatorima, poduzećima i novim sudionicima na tržištu. (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kako je navedeno u obrazloženju Prijedloga, nekoliko velikih platformi u digitalnom sektoru sve više ima ulogu točke pristupa ili „nadzornika pristupa” između poslovnih i krajnjih korisnika. Ti nadzornici pristupa imaju čvrst položaj na digitalnim tržištima, što dovodi do značajnih ovisnosti mnogih poslovnih korisnika o tim nadzornicima pristupa i negativnih učinaka na mogućnost neograničenog tržišnog natjecanja u području predmetnih osnovnih usluga platforme. U određenim slučajevima zbog tih ovisnosti dolazi do nepravednog postupanja prema tim poslovnim korisnicima (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cilj je prijedloga rješavanje najistaknutijih slučajeva nepoštenih praksi i ograničenih mogućnosti tržišnog natjecanja na razini EU-a u pogledu takozvanih „osnovnih usluga platforme”. (4) U tu je svrhu prijedlogom utvrđeno sljedeće:






  — | uspostavljeni su uvjeti u kojima se pružatelji osnovnih usluga platforme trebaju odrediti „nadzornicima pristupa” (poglavlje II.), |
| --- | --- | --- |

4.

—

uspostavljeni su uvjeti u kojima se pružatelji osnovnih usluga platforme trebaju odrediti „nadzornicima pristupa” (poglavlje II.),

| — | navode se prakse nadzornikâ pristupa kojima se ograničava neograničeno tržišno natjecanje i koje su nepoštene, utvrđivanjem obveza koje određeni nadzornici pristupa trebaju ispunjavati, od kojih su neke podložne daljnjoj specifikaciji (poglavlje III.), |
| --- | --- |

—

navode se prakse nadzornikâ pristupa kojima se ograničava neograničeno tržišno natjecanje i koje su nepoštene, utvrđivanjem obveza koje određeni nadzornici pristupa trebaju ispunjavati, od kojih su neke podložne daljnjoj specifikaciji (poglavlje III.),

| — | navode se pravila za provođenje istraživanjâ tržišta (poglavlje IV.) i |
| --- | --- |

—

navode se pravila za provođenje istraživanjâ tržišta (poglavlje IV.) i

| — | navode se odredbe koje se odnose na provedbu i izvršenje ove Uredbe (poglavlje V.). |
| --- | --- |

—

navode se odredbe koje se odnose na provedbu i izvršenje ove Uredbe (poglavlje V.).

| 5. | S Europskim nadzornikom za zaštitu podataka 8. prosinca 2020. provedeno je neformalno savjetovanje o Nacrtu prijedloga akta o digitalnim tržištima. Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja činjenicu da se s njim savjetovalo u ovoj ranoj fazi postupka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osim ovog prijedloga, Komisija je također donijela Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ. U skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe 2018/1725 provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka o Prijedlogu akta o digitalnim uslugama, koji je predmet zasebnog mišljenja. |
| --- | --- |

6.

2.   ZAKLJUČCI

S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:

| — | potrebno je utvrditi da se prijedlogom nadopunjuju Uredba 2016/679 i Direktiva 2002/58/EZ te da se prijedlogom ne pojašnjava niti zamjenjuje nijedna obveza osnovnih usluga platforme u skladu s Uredbom 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ; |
| --- | --- |

—

potrebno je utvrditi da se prijedlogom nadopunjuju Uredba 2016/679 i Direktiva 2002/58/EZ te da se prijedlogom ne pojašnjava niti zamjenjuje nijedna obveza osnovnih usluga platforme u skladu s Uredbom 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ;

| — | u članku 5. točki (a) prijedloga potrebno je utvrditi da nadzornik pristupa krajnjim korisnicima mora pružati rješenje prilagođeno korisnicima (u smislu jednostavnog i brzog pristupa) za upravljanje privolama u skladu s Uredbom 2016/679, osobito zahtjevom za tehničku i integriranu privatnost utvrđenim u članku 25. Uredbe 2016/679; |
| --- | --- |

—

u članku 5. točki (a) prijedloga potrebno je utvrditi da nadzornik pristupa krajnjim korisnicima mora pružati rješenje prilagođeno korisnicima (u smislu jednostavnog i brzog pristupa) za upravljanje privolama u skladu s Uredbom 2016/679, osobito zahtjevom za tehničku i integriranu privatnost utvrđenim u članku 25. Uredbe 2016/679;

| — | u članku 5. točki (f) prijedloga potrebno je dodati upućivanje na krajnje korisnike; |
| --- | --- |

—

u članku 5. točki (f) prijedloga potrebno je dodati upućivanje na krajnje korisnike;

| — | potrebno je pojasniti područje primjene prenosivosti podataka iz članka 6. stavka 1. točke (h) prijedloga; |
| --- | --- |

—

potrebno je pojasniti područje primjene prenosivosti podataka iz članka 6. stavka 1. točke (h) prijedloga;

| — | potrebno je izmijeniti tekst članka 6. stavka 1. točke (i) prijedloga kako bi se zajamčila usklađenost s Općom uredbom o zaštiti podataka, osobito uzimajući u obzir definiciju „osobnih podataka” iz članka 4. stavka 1. Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

—

potrebno je izmijeniti tekst članka 6. stavka 1. točke (i) prijedloga kako bi se zajamčila usklađenost s Općom uredbom o zaštiti podataka, osobito uzimajući u obzir definiciju „osobnih podataka” iz članka 4. stavka 1. Opće uredbe o zaštiti podataka;

| — | u članku 6. stavku 1. točki (j) prijedloga potrebno je ojačati upućivanje kojim je u uvodnoj izjavi utvrđeno da nadzornik pristupa mora moći dokazati da su anonimizirani podatci o upitima, klikovima i pregledima primjereno ispitani u pogledu mogućih rizika od ponovne identifikacije; |
| --- | --- |

—

u članku 6. stavku 1. točki (j) prijedloga potrebno je ojačati upućivanje kojim je u uvodnoj izjavi utvrđeno da nadzornik pristupa mora moći dokazati da su anonimizirani podatci o upitima, klikovima i pregledima primjereno ispitani u pogledu mogućih rizika od ponovne identifikacije;

| — | u članku 10. stavku 2. točki (a) prijedloga potrebno je dodati upućivanje na krajnje korisnike; |
| --- | --- |

—

u članku 10. stavku 2. točki (a) prijedloga potrebno je dodati upućivanje na krajnje korisnike;

| — | potrebno je izmijeniti tekst članka 11. stavka 2. prijedloga na način da se riječ „ili” zamijeni riječju „i”; |
| --- | --- |

—

potrebno je izmijeniti tekst članka 11. stavka 2. prijedloga na način da se riječ „ili” zamijeni riječju „i”;

| — | potrebno je pojasniti da će, na njihov zahtjev, Komisija dijeliti revidirani opis s Europskim odborom za zaštitu podataka ili barem s nadležnim nadzornim tijelima u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

—

potrebno je pojasniti da će, na njihov zahtjev, Komisija dijeliti revidirani opis s Europskim odborom za zaštitu podataka ili barem s nadležnim nadzornim tijelima u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka;

| — | u članku 32. stavku 1. potrebno je utvrditi da će se Savjetodavni odbor za digitalna tržišta sastojati od predstavnika Europskog odbora za zaštitu podataka, kao i od predstavnika nadležnih tijela država članica za tržišno natjecanje, elektroničke komunikacijske usluge, audiovizualne usluge, promatranje izbora i zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

—

u članku 32. stavku 1. potrebno je utvrditi da će se Savjetodavni odbor za digitalna tržišta sastojati od predstavnika Europskog odbora za zaštitu podataka, kao i od predstavnika nadležnih tijela država članica za tržišno natjecanje, elektroničke komunikacijske usluge, audiovizualne usluge, promatranje izbora i zaštitu potrošača;

| — | potrebno je razmotriti uvođenje minimalnih zahtjeva za interoperabilnost za nadzornike pristupa i promicanje razvoja tehničkih normi na europskoj razini, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije o europskoj normizaciji; |
| --- | --- |

—

potrebno je razmotriti uvođenje minimalnih zahtjeva za interoperabilnost za nadzornike pristupa i promicanje razvoja tehničkih normi na europskoj razini, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije o europskoj normizaciji;

| — | potrebno je uspostaviti institucionaliziranu i strukturiranu suradnju među relevantnim nadležnim nadzornim tijelima, uključujući tijela za zaštitu podataka. Tom bi se suradnjom osobito trebalo zajamčiti da se sve relevantne informacije mogu razmjenjivati s relevantnim nadležnim tijelima kako bi ona mogla ispunjavati svoju komplementarnu ulogu, djelujući pritom u skladu sa svojim institucionalnim ovlastima. |
| --- | --- |

—

potrebno je uspostaviti institucionaliziranu i strukturiranu suradnju među relevantnim nadležnim nadzornim tijelima, uključujući tijela za zaštitu podataka. Tom bi se suradnjom osobito trebalo zajamčiti da se sve relevantne informacije mogu razmjenjivati s relevantnim nadležnim tijelima kako bi ona mogla ispunjavati svoju komplementarnu ulogu, djelujući pritom u skladu sa svojim institucionalnim ovlastima.

U Bruxellesu 10. veljače 2021.

Wojciech WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2020) 842 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  COM(2020) 842 final str. 1.

3

(4)  COM(2020) 842 final str. 2.

4

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 26.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 147/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 147/7

---

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (1)

(2021/C 147/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

ZAHTJEV ZA IZMJENU TEHNIČKE DOKUMENTACIJE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

„ÚJFEHÉRTÓI MEGGYPÁLINKA”

EU br.: PGI-HU-01829-AM01 – 18. travnja 2017..

Jezik izmjene: mađarski

Posrednik

Država članica: Mađarska

Ime posrednika: Ministarstvo poljoprivrede

Puna(e) adresa(e) (naziv ulice i broj, mjesto/grad i poštanski broj, država):

| Kossuth Lajos tér 11 |
| --- |
| 1055 Budimpešta |
| Mađarska |

Kossuth Lajos tér 11

1055 Budimpešta

Mađarska

Tel. + 36 17951705

E-adresa: gi@am.gov.hu

Naziv oznake zemljopisnog podrijetla

Újfehértói meggypálinka

Stavka specifikacije na koju se primjenjuje izmjena:

| — | Opis proizvoda |
| --- | --- |

—

Opis proizvoda

| — | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

—

Zemljopisno područje

| — | Povezanost |
| --- | --- |

—

Povezanost

| — | Ime i adresa inspekcijskih tijela |
| --- | --- |

—

Ime i adresa inspekcijskih tijela

| — | Ostalo:






  — | Metoda proizvodnje jakog alkoholnog pića |
| --- | --- | --- |

—

Ostalo:

—

Metoda proizvodnje jakog alkoholnog pića

| — | Zahtjevi koje je utvrdila Unija i/ili su utvrđeni nacionalnim i/ili regionalnim odredbama |
| --- | --- |

—

Zahtjevi koje je utvrdila Unija i/ili su utvrđeni nacionalnim i/ili regionalnim odredbama

| — | Ime i adresa za kontakt podnositelja zahtjeva |
| --- | --- |

—

Ime i adresa za kontakt podnositelja zahtjeva

| — | Dopune oznake zemljopisnog podrijetla i/ili posebna pravila za označivanje |
| --- | --- |

—

Dopune oznake zemljopisnog podrijetla i/ili posebna pravila za označivanje

| — | Treća točka odjeljka o inspekciji |
| --- | --- |

—

Treća točka odjeljka o inspekciji

| — | Referentni dokumenti |
| --- | --- |

—

Referentni dokumenti

Izmjena

Izmjena specifikacije proizvoda koja uzrokuje izmjenu glavnih specifikacija.

Objašnjenje izmjene

Izmjena 1.:

Pododjeljak „Organoleptička svojstva” odjeljka B tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Prozirna i bezbojna tekućina ugodna okusa i mirisa višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje.

Novi tekst:

| — | prozirna i bezbojna tekućina ugodna okusa i mirisa višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje; |
| --- | --- |

—

prozirna i bezbojna tekućina ugodna okusa i mirisa višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje;

| — | dozrela pálinka odlikuje se žućkastom, jantarnom bojom. Zrela je karaktera i zadržava ključan buke i okus višnje. Dozrijevanje u drvenim bačvama daje dozreloj pálinki karakterističnu boju i okus; |
| --- | --- |

—

dozrela pálinka odlikuje se žućkastom, jantarnom bojom. Zrela je karaktera i zadržava ključan buke i okus višnje. Dozrijevanje u drvenim bačvama daje dozreloj pálinki karakterističnu boju i okus;

| — | nakon dugog dozrijevanja u drvenim bačvama odležana pálinka bogatijeg je okusa i mirisa te tamnije boje starog zlata; |
| --- | --- |

—

nakon dugog dozrijevanja u drvenim bačvama odležana pálinka bogatijeg je okusa i mirisa te tamnije boje starog zlata;

| — | ako je dozrela na podlozi od voća, buke pálinke oplemenjen je dozrijevanjem voća, a boja odgovara boji trešnje. Dozrijevanje na podlozi od svježeg ili sušenog voća poboljšava kvalitetu pálinke te joj daje intenzivniju aromu i karakterističniji okus. |
| --- | --- |

—

ako je dozrela na podlozi od voća, buke pálinke oplemenjen je dozrijevanjem voća, a boja odgovara boji trešnje. Dozrijevanje na podlozi od svježeg ili sušenog voća poboljšava kvalitetu pálinke te joj daje intenzivniju aromu i karakterističniji okus.

Objašnjenje:

Budući da su u pododjeljak „Odležavanje, dozrijevanje” odjeljka D tehničke dokumentacije dodana tri nova postupka dozrijevanja kojima se mijenjaju organoleptička svojstva pálinke proizvedene tim postupcima, bilo je potrebno nadopuniti tekst koji se odnosi na organoleptička svojstva.

Izmjena 2.:

Pododjeljak „Kemijska i fizikalna svojstva” odjeljka B tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

| — | alkoholna jakost: najmanje 40 % v/v, |
| --- | --- |

—

alkoholna jakost: najmanje 40 % v/v,

| — | udio metanola: najviše 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, |
| --- | --- |

—

udio metanola: najviše 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola,

| — | udio hlapljivih tvari: najmanje 200 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih tvari: najmanje 200 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola,

| — | udio cijanovodične kiseline: najviše 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola. |
| --- | --- |

—

udio cijanovodične kiseline: najviše 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola.

Novi tekst:

| — | alkoholna jakost: najmanje 40 % v/v, (+/–0,3 % v/v, odnosno +/–1,5 % v/v za rakiju „Újfehértói meggypálinka” dozrelu na podlozi od voća), |
| --- | --- |

—

alkoholna jakost: najmanje 40 % v/v, (+/–0,3 % v/v, odnosno +/–1,5 % v/v za rakiju „Újfehértói meggypálinka” dozrelu na podlozi od voća),

| — | udio metanola: najviše 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, |
| --- | --- |

—

udio metanola: najviše 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola,

| — | udio hlapljivih tvari: najmanje 200 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih tvari: najmanje 200 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola,

| — | udio cijanovodične kiseline: najviše 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola. |
| --- | --- |

—

udio cijanovodične kiseline: najviše 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola.

Objašnjenje:

Alkoholna jakost rakije „Újfehértói meggypálinka” iznosi 40 % v/v (+/–0,3 % v/v, odnosno +/–1,5 % v/v za rakiju „Újfehértói meggypálinka” dozrelu na podlozi od voća). U skladu s Prilogom XII. Uredbi (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani, izmjena sadržava odstupanje u odnosu na navedenu alkoholnu jakost kako bi se uzele u obzir prirodne fluktuacije alkoholne jakosti i razlike koje proizlaze iz postupaka proizvodnje i skladištenja.

Izmjena 3.:

Odjeljak B (Opis jakog alkoholnog pića, uključujući glavna fizikalna, kemijska i organoleptička svojstva) tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dodaje se novi odlomak:

Posebna svojstva (u usporedbi s jakim alkoholnim pićima iz iste kategorije):

Ugodan okus i miris višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje.

Objašnjenje:

U skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 716/2013 opisu jakog alkoholnog pića dodana su posebna svojstva jakog alkoholnog pića.

Izmjena 4.:

U odjeljku B tehničke dokumentacije upotrijebljena sirovina mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Za proizvodnju pálinke s oznakom izvornosti „Újfehértói meggypálinka” mogu se upotrebljavati samo sorte višanja „Újfehértói fürtös” i „Debreceni bőtermő”.

Novi tekst:

Za proizvodnju pálinke s oznakom zemljopisnog podrijetla „Újfehértói meggypálinka” mogu se upotrebljavati samo sorte višanja „Újfehértói fürtös”, „Debreceni bőtermő”, „Kántorjánosi 3”, „Petri” i „Éva”.

Objašnjenje:

Opravdanje za uvođenje sorti: s obzirom na nepredvidljive i neobično promjenjive vremenske uvjete u proizvodnju rakije „Újfehértói meggypálinka” bilo je potrebno uključiti sorte višanja Kántorjánosi 3, Petri i Éva jer se one desetljećima uzgajaju na definiranom zemljopisnom području i manje su osjetljive na mraz. Osim toga, sorte višanja Kántorjánosi 3, Petri i Éva uzgojene su u Újfehértóu odabirom među lokalnim kultivarima, a sve tri odlikuju se lokalnim genetskim materijalom. Distribucijski učinak propadanja usjeva zbog proljetnih mrazova smanjit će se upotrebom većeg broja sorti jer se tri nove sorte višanja dodane u tehničku dokumentaciju razlikuju u vremenu pojave fenoloških faza. Berba i prerada plodova traju dulje nego ranije, od kasnog lipnja do ranog srpnja, što proizvodnju pálinke čini pouzdanijom. Svih pet sorti višanja desetljećima se uzgaja na zemljopisnom području definiranom u odjeljku C.

Izmjena 5.:

Odjeljak C (Definicija predmetnog zemljopisnog područja) tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Rakija „Újfehértói meggypálinka” može se proizvoditi i puniti u boce u destilerijama koje se nalaze isključivo na području koje je ovdje definirano.

Novi tekst:

Rakija „Újfehértói meggypálinka” može se proizvoditi u destilerijama koje se nalaze isključivo na području koje je ovdje definirano.

Objašnjenje:

Pakiranje (punjenje u boce) na zemljopisnom području ne može se opravdati.

Izmjena 6.:

Pododjeljak „Kontrolom kvalitete obuhvaćaju se sljedeći aspekti ploda” odjeljka D tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

| — | sortna čistoća: prihvatljive sorte su Újfehértói fürtös i Debreceni bőtermő, |
| --- | --- |

—

sortna čistoća: prihvatljive sorte su Újfehértói fürtös i Debreceni bőtermő,

| — | zrelost: potpuno zreli (peteljka se odvaja od ploda bez ikakvih oštećenja), |
| --- | --- |

—

zrelost: potpuno zreli (peteljka se odvaja od ploda bez ikakvih oštećenja),

| — | zdravlje: plodovi moraju biti zdravi, |
| --- | --- |

—

zdravlje: plodovi moraju biti zdravi,

| — | čistoća: ne smiju sadržavati suhe peteljke, lišće ni bilo koje druge nečistoće, |
| --- | --- |

—

čistoća: ne smiju sadržavati suhe peteljke, lišće ni bilo koje druge nečistoće,

| — | udio suhe tvari u višnji: najmanje 15 ref. %, |
| --- | --- |

—

udio suhe tvari u višnji: najmanje 15 ref. %,

| — | pH-vrijednost višnje: 4–5. |
| --- | --- |

—

pH-vrijednost višnje: 4–5.

Novi tekst:

| — | sortna čistoća: prihvatljive sorte su Újfehértói fürtös, Debreceni bőtermő, Kántorjánosi 3, Petri i Éva, |
| --- | --- |

—

sortna čistoća: prihvatljive sorte su Újfehértói fürtös, Debreceni bőtermő, Kántorjánosi 3, Petri i Éva,

| — | zrelost: potpuno zreli (peteljka se odvaja od ploda bez ikakvih oštećenja), |
| --- | --- |

—

zrelost: potpuno zreli (peteljka se odvaja od ploda bez ikakvih oštećenja),

| — | zdravlje: bez plijesni, truleži, oštećenja ili nagnječenja, |
| --- | --- |

—

zdravlje: bez plijesni, truleži, oštećenja ili nagnječenja,

| — | čistoća: ne smiju sadržavati suhe peteljke, lišće ni bilo koje druge nečistoće, |
| --- | --- |

—

čistoća: ne smiju sadržavati suhe peteljke, lišće ni bilo koje druge nečistoće,

| — | udio suhe tvari u višnji: najmanje 14 ref. %, |
| --- | --- |

—

udio suhe tvari u višnji: najmanje 14 ref. %,

| — | pH-vrijednost višnje: 3,5–4,5. |
| --- | --- |

—

pH-vrijednost višnje: 3,5–4,5.

Objašnjenje:

Kako bi se uzele u obzir značajke triju novih sorti višanja, izmjenom su ažurirani prva stavka, udio suhe tvari u višnji i pH-vrijednost višnje. Zahtjev koji se odnosi na zdravlje izmijenjen je u skladu s točkom 3. tehničke dokumentacije.

Izmjena 7.:

Pododjeljak „Dozrijevanje i odležavanje” odjeljka D tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Izmjena 7.(a):

Naslov pododjeljka mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Dozrijevanje i odležavanje

Novi tekst:

Odležavanje, dozrijevanje

Objašnjenje:

Izmjena tehničke prirode.

Izmjena 7.(b):

Sadržaj pododjeljka mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Nakon destilacije destilat odležava i dozrijeva najmanje tri mjeseca u čistim spremnicima od nehrđajućeg čelika. (Briše se.)

Novi tekst:

Rakija „Újfehértói meggypálinka” mora odležati dok se ne postigne uravnotežen okus. Posuda koja se koristi za odležavanje mora biti izrađena od materijala s kojima sastojci pálinke neće reagirati i koji ne mogu otpustiti nikakvu tvar koja je štetna za zdravlje.

Rakija „Újfehértói meggypálinka” može dozrijevati i primjenom jednog od sljedećih postupaka:

| — | dozrela rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje tri mjeseca u drvenim bačvama zapremine do 1 000 litara i najmanje šest mjeseci u bačvama veće zapremnine kako bi pálinka poprimila nove elemente okusa, djelomično oksidacijom, a djelomično otapanjem, |
| --- | --- |

—

dozrela rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje tri mjeseca u drvenim bačvama zapremine do 1 000 litara i najmanje šest mjeseci u bačvama veće zapremnine kako bi pálinka poprimila nove elemente okusa, djelomično oksidacijom, a djelomično otapanjem,

| — | odležana rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje godinu dana u drvenim bačvama zapremnine manje od 1 000 litara ili najmanje dvije godine u drvenim bačvama zapremnine od 1 000 ili više litara, |
| --- | --- |

—

odležana rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje godinu dana u drvenim bačvama zapremnine manje od 1 000 litara ili najmanje dvije godine u drvenim bačvama zapremnine od 1 000 ili više litara,

| — | rakija „Újfehértói meggypálinka” dozrela na podlozi od voća: dozrijevanje najmanje tri mjeseca s najmanje 10 kg zrelih ili najmanje 5 kg sušenih višanja na svakih 100 l pálinke, upotrebom sorti višanja koje su navedene u odjeljku D, a potječu iz područja navedenog u odjeljku C. |
| --- | --- |

—

rakija „Újfehértói meggypálinka” dozrela na podlozi od voća: dozrijevanje najmanje tri mjeseca s najmanje 10 kg zrelih ili najmanje 5 kg sušenih višanja na svakih 100 l pálinke, upotrebom sorti višanja koje su navedene u odjeljku D, a potječu iz područja navedenog u odjeljku C.

Objašnjenje:

Kako bi se što bolje zadovoljila potražnja potrošača, u skladu s relevantnim mađarskim zakonodavstvom, ažuriran je pododjeljak o proizvodnji rakije „Újfehértói meggypálinka” primjenom različitih postupaka dozrijevanja.

Izmjena 8.:

Informacije o metodi proizvodnje (odjeljak D) u glavnim specifikacijama tehničke dokumentacije dopunjene su informacijama o metodi proizvodnje jakog alkoholnog pića koje su već navedene u izvornoj verziji tehničke dokumentacije.

Objašnjenje:

Tehnološke informacije koje su već navedene u izvornoj verziji tehničke dokumentacije uključene su u glavne specifikacije kako bi se bolje opisao tehnološki postupak.

Izmjena 9.:

Pododjeljak „Punjenje u boce” odjeljka D tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Punjenje u boce

Kada je pálinka od višanja spremna za prodaju, ulijeva se u čiste staklene boce koje se zatvaraju sintetskim čepovima s drvenom glavom i zapečaćuju voštanim pečatima ili zatvaraju sintetskim čepovima s drvenom glavom ili navojnim čepovima. Zatvorena boca može se pakirati u papirnate kutije ili ukrasnu ambalažu. Najveća je dopuštena jedinica pakiranja 1 litra. Sve količine veće od toga mogu se pakirati samo kao jednokratan uzorak za dar. (Briše se.)

Objašnjenje:

Pakiranje (punjenje u boce) na zemljopisnom području ne može se opravdati.

Izmjena 10.:

Četvrti odlomak odjeljka E tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

(Četvrti odlomak odjeljka E)

Zahtjevi za proizvodnju sorte Újfehértói fürtös savršeno odgovaraju svojstvima definiranog zemljopisnog područja i nije slučajnost da je ondje započela proizvodnja višanja ni da je odande potekla sorta Újfehértói fürtös, kao ni da većina usjeva višanja u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg potječe odande.

Novi tekst:

Zahtjevi za proizvodnju sorti višanja „Újfehértói fürtös”, „Debreceni bőtermő”, „Kántorjánosi 3”, „Petri” i „Éva” koje predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka” savršeno odgovaraju svojstvima definiranog zemljopisnog područja i nije slučajnost da je ondje započela proizvodnja višanja ni da su odande potekle sorte višanja Újfehértói, kao ni da većina usjeva višanja u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg potječe odande.

Objašnjenje:

Sorta koju je istraživačka stanica Újfehértó odabrala kao prvu bila je „Újfehértói fürtös”. Naziv „Újfehértó” postao je poznat u Mađarskoj i inozemstvu. I sorte višanja navedene u odjeljku B uzgajane su u Újfehértóu odabirom među lokalnim kultivarima, a sve tri odlikuju se lokalnim genetskim materijalom.

Izmjena 11.:

Deveti odlomak odjeljka E tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

(Deveti odlomak odjeljka E)

Od početka 19. stoljeća u Újfehértóu je bilo mnogo prostranih vinograda. Osim vinove loze bilo je i raznih voćaka, kao što su poludivlje voćke višnje sorte Cigančica i, u sve većem broju, sorte Szilágyi i Pándy. Sredinom sedamdesetih godina 20. stoljeća počinju se pojavljivati višnjici na manjim poljoprivrednim gospodarstvima, uglavnom sorti Pándy i „fürtös”, razvijenih 1965. u istraživačkoj stanici Újfehértó.

Novi tekst:

Od početka 19. stoljeća u Újfehértóu je bilo mnogo prostranih vinograda. Osim vinove loze bilo je i raznih voćaka, kao što su poludivlje voćke višnje sorte Cigančica i, u sve većem broju, sorte Szilágyi i Pándy. Sredinom sedamdesetih godina 20. stoljeća uzgoj stabala višanja razvija se na manjim poljoprivrednim gospodarstvima, uglavnom sorte Pándy i sorti Újfehértói razvijenih 1965. u istraživačkoj stanici Újfehértó.

Objašnjenje:

Izmjenom devetog odlomka samo se mijenja tekst „‚fürtös’, razvijenih 1965. u istraživačkoj stanici Újfehértó” tekstom „sorti Újfehértói razvijenih 1965. u istraživačkoj stanici Újfehértó”.

Izmjena 12.:

Sljedeće se dodaje odjeljku E (Detalji o povezanosti sa zemljopisnim okruženjem ili podrijetlom):

Vrste višanja s visokim prinosom, lokalno poznate kao „Fehértói csüngős Pándy” ili „Fehértói fürtös Pándy”, u Újfehértóu i okolici proširile su se do prve polovine 20. stoljeća. Lokalni selektivni uzgoj unutar i oko regije Újfehértó započeo je šezdesetih godina 20. stoljeća u istraživačkoj stanici Újfehértó pod vodstvom dr. Ferenca Pethőa i uključivao je prikupljanje klonova samoplodnih višanja visoke kvalitete i visokog prinosa koji se lako odvajaju od peteljke. Klon višnje s najpogodnijim svojstvima izdvojen je i klasificiran kao sorta kojoj je 1970. dodijeljeno privremeno državno priznanje pod nazivom „Újfehértói fürtös”. Lokalni selektivni uzgoj proširio se na okolne općine te regije. I sorte koje su ondje prikupljene ispitane su u Újfehértóu, a najboljim sortama, kao što su „Debreceni bőtermő”, „Kántorjánosi 3”, „Petri” i „Éva”, isto je dodijeljeno državno priznanje; te sorte predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka”.

Između velikih razlika u dnevnim i noćnim temperaturama te udjela šećera vlada odnos linearne regresije. Sorte višanja koje predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka” imaju visok udio šećera (najmanje 14 brixa) zbog znatne razlike u dnevnim i noćnim temperaturama na zemljopisnom području tijekom razdoblja vegetacije. Za sorte je karakterističan i nedostatak gorkih okusa. Zbog toga višnja ima ugodno sladak i kiseo ili blago kiseo okus.

Zbog kombiniranog učinka velike količine padalina na zemljopisnom području tijekom razdoblja vegetacije i dobrog kapaciteta zadržavanja vode pjeskovitog tla srednje gustoće s humusom, višnja ima nizak udio kiselosti (ukupna kiselost od 0,6 do 1,5 %), što sortama višanja koje predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka” daje prepoznatljiv, ugodno sladak i kiseo ili blago kiseo okus.

Pri pripremi koma dopuštena mala količina zdrobljenih koštica (najviše 3 %) dodaje se fermentirajućem komu. Ako je potrebno, dodaju se i suhe zdrobljene koštice kako bi se osigurao okus marcipana u rakiji „Újfehértói meggypálinka”.

Posebna svojstva sorti višanja koje se uzgajaju na zemljopisnom području proizlaze iz klimatskih i pedoloških uvjeta zemljopisnog područja i ljudskog znanja povezanog s Újfehértóom.

Objašnjenje:

Dodane su informacije o povezanosti sa zemljopisnim područjem i povezanosti starih i novih sorti višanja, kao i o utjecaju sorti višanja na značajke konačnog proizvoda. Tim dodacima želi se potkrijepiti tvrdnja da se kvaliteta jakih alkoholnih pića proizvedenih od novih sorti koje su uključene u tehničku dokumentaciju u osnovi može pripisati zemljopisnom području.

Izmjena 13.:

Odjeljak F tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

| — | Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89, |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89,

| — | Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji Törkölypálinka i Nacionalnom vijeću za pálinku. |
| --- | --- |

—

Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji Törkölypálinka i Nacionalnom vijeću za pálinku.

Novi tekst:

| — | Zakon XI. iz 1997. o zaštiti žigova i zemljopisnih oznaka, |
| --- | --- |

—

Zakon XI. iz 1997. o zaštiti žigova i zemljopisnih oznaka,

| — | Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji od grožđane komine i Nacionalnom vijeću za pálinku, |
| --- | --- |

—

Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji od grožđane komine i Nacionalnom vijeću za pálinku,

| — | Uredba Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te za kontrolu proizvoda, |
| --- | --- |

—

Uredba Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te za kontrolu proizvoda,

| — | Uredba Vlade br. 22/2012 od 29. veljače 2012. o Nacionalnom uredu za sigurnost prehrambenog lanca, |
| --- | --- |

—

Uredba Vlade br. 22/2012 od 29. veljače 2012. o Nacionalnom uredu za sigurnost prehrambenog lanca,

| — | Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89, |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89,

| — | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 od 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića. |
| --- | --- |

—

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 od 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića.

Objašnjenje:

Izmjenom se ažurira relevantan zakonodavni okvir.

Izmjena 14.:

U odjeljku G tehničke dokumentacije ime podnositelja zahtjeva mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Ime: Zsindelyes Pálinka Kft.

Novi tekst:

Ime: Zsindelyes Pálinka Zrt.

Objašnjenje:

Promijenjeni su detalji podnositelja zahtjeva.

Izmjena 15.:

Odjeljak H tehničke dokumentacije mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Uz zahtjeve navedene u relevantnom zakonodavstvu na oznaci se nalazi i sljedeće:

| | „Újfehértói meggypálinka” |
| --- | --- |

„Újfehértói meggypálinka”

| | „zaštićena oznaka izvornosti” |
| --- | --- |

„zaštićena oznaka izvornosti”

Novi tekst:

Uz zahtjeve navedene u relevantnom zakonodavstvu na oznaci se nalazi i sljedeće:

| | „oznaka zemljopisnog podrijetla” |
| --- | --- |

„oznaka zemljopisnog podrijetla”

Objašnjenje:

Izmjene tehničke prirode koje proizlaze iz promjene zakonodavstva.

Izmjena 16.:

Sljedeća pojedinačna pravila dodana su u odjeljak H tehničke dokumentacije:

Dodatni tekst:

Naziv „Újfehértói meggypálinka” može biti dopunjen sljedećim:

Dopuna: „érlelt” [dozrela]

Posebni uvjeti upotrebe: proizvod može imati tu dopunu ako je dozrijevao najmanje tri mjeseca u drvenim bačvama zapremnine do 1 000 litara i najmanje šest mjeseci u bačvama veće zapremnine.

Dopuna: „ópálinka” [odležana pálinka]

Posebni uvjeti upotrebe: proizvod može imati tu dopunu ako je dozrijevao najmanje godinu dana u drvenim bačvama zapremnine manje od 1 000 litara ili najmanje dvije godine u drvenim bačvama zapremnine od 1 000 ili više litara.

Dopuna: „gyümölcságyon érlelt” ili „ágyas” [dozrela na podlozi od voća]

Posebni uvjeti upotrebe: proizvod može imati tu dopunu ako dozrijeva na podlozi od voća najmanje tri mjeseca i ako se tijekom dozrijevanja upotrebljava najmanje 10 kg zrelih ili najmanje 5 kg sušenih višanja, sorti navedenih u odjeljku D iz područja navedenog u odjeljku C, na svakih 100 l pálinke. Neto količina pálinke mora biti navedena na etiketi boce.

Objašnjenje:

Budući da su dodatne metode dozrijevanja dodane odjeljku D tehničke dokumentacije, potrebno je promijeniti pravila označavanja.

Izmjena 17.:

Točka 2. (Inspekcijska i certifikacijska tijela) „Naslova u skladu s odjeljkom 10. stavkom 1. Uredbe Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009.” mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

| Vladin ured okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg – Uprava za sigurnost prehrambenog lanca i zdravlje životinja |
| --- |
| Keleti Márton út 1, H-4400 Nyíregyháza |

Vladin ured okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg – Uprava za sigurnost prehrambenog lanca i zdravlje životinja

Keleti Márton út 1, H-4400 Nyíregyháza

Tel. +36 42451200

Faks +36 42451221

E-adresa: elelmiszerlanc@szabolcs.gov.hu

Internetska stranica: http://www.kormanyhivatal.hu/hu/szabolcs-szatmar-bereg

Novi tekst:

| Vladin ured okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- |
| Hősök tere 5, H-4400 Nyíregyháza |

Vladin ured okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg

Hősök tere 5, H-4400 Nyíregyháza

Tel. +36 42599300

E-adresa: hivatal@szabolcs.gov.hu

Internetska stranica: http://www.kormanyhivatal.hu/hu/szabolcs-szatmar-bereg

Objašnjenje:

Promijenjeno je ime regionalnog inspekcijskog tijela.

Izmjena 18.:

Treća točka odjeljka tehničke dokumentacije o inspekciji mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

| Udio metanola | najviše 1 200  g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, kako je utvrđeno u točki 9. podtočki (b) Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008 |
| --- | --- |

Udio metanola

najviše 1 200  g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, kako je utvrđeno u točki 9. podtočki (b) Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008

Novi tekst:

| Udio metanola | najviše 1 000  g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, kako je utvrđeno u točki 9. podtočki (b) Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008 |
| --- | --- |

Udio metanola

najviše 1 000  g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, kako je utvrđeno u točki 9. podtočki (b) Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008

Objašnjenje:

Izmjenom se ta vrijednost usklađuje s vrijednošću utvrđenom u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

Izmjena 19.:

Odjeljak „Referentni dokumenti” mijenja se kako slijedi:

Dosadašnji tekst:

Jenő Tamás: Pálinka.
  Pálinkák és más nemes párlatok [Pálinka. Pálinka i druga kvalitetna jaka alkoholna pića], Alexandra Kiadó, 2003. (ISBN 9633686105)

Endre Némethy: Adatok a népi pálinkafőző eljárás előfordulásához [Informacije o provođenju tradicionalnog postupka destilacije pálinke], Ethnographia, 1945.

Dr. Lajos Sólyom: Pálinkafőzés kézikönyv kisüzemek számára [Priručnik o destilaciji pálinke za male destilerije], Mezőgazdasági Kiadó, 1986.

MAGYAR NÉPRAJZ II. Gazdálkodás/Gyümölcskultúra [MAĐARSKA ETNOLOGIJA II. Poljoprivreda/Uzgoj voća], Akadémiai Kiadó, Budimpešta, 2001.

Novi tekst:

Géza Balázs: Pálinka, a hungarikum [Pálinka, Hungaricum], Állami Nyomda Részvénytársaság, Budimpešta, 2004. (ISBN 9789638567437)

Jenő Tamás: Pálinka.
  Pálinkák és más nemes párlatok [Pálinka. Pálinka i druga kvalitetna jaka alkoholna pića], Alexandra Kiadó, 2003. (ISBN 9633686105)

Géza Balázs: A magyar pálinka [Mađarska pálinka], Aula Kiadó, Budimpešta, 1998., str. 29.

Géza Balázs: Az égetett szeszesitalok megjelenése [Izgled jakih alkoholnih pića], Néprajzi látóhatár VI., 1997.

Endre Némethy: Adatok a népi pálinkafőző eljárás előfordulásához [Informacije o provođenju tradicionalnog postupka destilacije pálinke], Ethnographia, 1945.

Dr. Lajos Sólyom: Pálinkafőzés kézikönyv kisüzemek számára [Priručnik o destilaciji pálinke za male destilerije], Mezőgazdasági Kiadó, 1986.

MAGYAR NÉPRAJZ II. Gazdálkodás/Gyümölcskultúra [MAĐARSKA ETNOLOGIJA II. Poljoprivreda/Uzgoj voća], Akadémiai Kiadó, Budimpešta 2001.

Objašnjenje:

Dodatni referentni dokumenti koji su uvršteni u bibliografiju rezultat su istraživanja provedenog kako bi se dokazao dobar ugled rakije „Újfehértói meggypálinka”.

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČKE DOKUMENTACIJE

„ÚJFEHÉRTÓI MEGGYPÁLINKA”

EU br.: PGI-HU-01829-AM01 – 18. travnja 2017..

1.   Naziv

„Újfehértói meggypálinka”

2.   Kategorija jakog alkoholnog pića

Rakija od voća (kategorija br. 9 Uredbe (EZ) br. 110/2008)

3.   Opis jakog alkoholnog pića

Organoleptička svojstva:

| — | prozirna i bezbojna tekućina ugodna okusa i mirisa višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje; |
| --- | --- |

—

prozirna i bezbojna tekućina ugodna okusa i mirisa višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje;

| — | dozrela pálinka odlikuje se žućkastom, jantarnom bojom. Zrela je karaktera i zadržava ključan buke i okus višnje. Dozrijevanje u drvenim bačvama daje dozreloj pálinki karakterističnu boju i okus; |
| --- | --- |

—

dozrela pálinka odlikuje se žućkastom, jantarnom bojom. Zrela je karaktera i zadržava ključan buke i okus višnje. Dozrijevanje u drvenim bačvama daje dozreloj pálinki karakterističnu boju i okus;

| — | nakon dugog dozrijevanja u drvenim bačvama odležana pálinka bogatijeg je okusa i mirisa te tamnije boje starog zlata; |
| --- | --- |

—

nakon dugog dozrijevanja u drvenim bačvama odležana pálinka bogatijeg je okusa i mirisa te tamnije boje starog zlata;

| — | ako je dozrela na podlozi od voća, buke pálinke oplemenjen je dozrijevanjem voća, a boja odgovara boji trešnje. Dozrijevanje na podlozi od svježeg ili sušenog voća poboljšava kvalitetu pálinke te joj daje intenzivniju aromu i karakterističniji okus. |
| --- | --- |

—

ako je dozrela na podlozi od voća, buke pálinke oplemenjen je dozrijevanjem voća, a boja odgovara boji trešnje. Dozrijevanje na podlozi od svježeg ili sušenog voća poboljšava kvalitetu pálinke te joj daje intenzivniju aromu i karakterističniji okus.

Kemijska i fizikalna svojstva:

| — | alkoholna jakost: najmanje 40 % v/v; (+/– 0,3 % v/v, odnosno +/– 1,5 % v/v za rakiju „Újfehértói meggypálinka” dozrelu na podlozi od voća), |
| --- | --- |

—

alkoholna jakost: najmanje 40 % v/v; (+/– 0,3 % v/v, odnosno +/– 1,5 % v/v za rakiju „Újfehértói meggypálinka” dozrelu na podlozi od voća),

| — | udio metanola: najviše 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, |
| --- | --- |

—

udio metanola: najviše 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola,

| — | udio hlapljivih tvari: najmanje 200 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih tvari: najmanje 200 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola,

| — | udio cijanovodične kiseline: najviše 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola. |
| --- | --- |

—

udio cijanovodične kiseline: najviše 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola.

Posebna svojstva (u usporedbi s jakim alkoholnim pićima iz iste kategorije):

Ugodan okus i miris višnje s citrusnim voćnim notama i notama marcipana iz koštica višnje.

Sirovina koja se upotrebljava za proizvodnju rakije:

Za proizvodnju pálinke s oznakom zemljopisnog podrijetla „Újfehértói meggypálinka” mogu se upotrebljavati samo sorte „Újfehértói fürtös”, „Debreceni bőtermő”, „Kántorjánosi 3”, „Petri” i „Éva”.

4.   Predmetno zemljopisno područje

Rakija „Újfehértói meggypálinka” može potjecati samo iz sljedećih naselja okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg: Bálintbokor, Butyka, Császárszállás, Érpatak, Geszteréd, Kálmánháza, Kismicske, Kisszegegyháza, Lászlótanya, Ludastó, Petőfitanya, Szirond, Újfehértó, Újsortanya, Táncsicstag, Vadastag, Zsindelyes.

Rakija „Újfehértói meggypálinka” može se proizvoditi u destilerijama koje se nalaze isključivo na području koje je ovdje definirano.

5.   Postupak dobivanja jakog alkoholnog pića

Prihvaćanje ploda višnje: potpuno zreo i zdrav plod osnova je kvalitetne pálinke. Tijekom faze prihvaćanja provjeravaju se kvantiteta i kvaliteta ploda.

Kontrolom kvalitete obuhvaćaju se sljedeći aspekti ploda:

| — | sortna čistoća: prihvatljive sorte su Újfehértói fürtös, Debreceni bőtermő, Kántorjánosi 3, Petri i Éva, |
| --- | --- |

—

sortna čistoća: prihvatljive sorte su Újfehértói fürtös, Debreceni bőtermő, Kántorjánosi 3, Petri i Éva,

| — | zrelost: potpuno zreli (peteljka se odvaja od ploda bez ikakvih oštećenja), |
| --- | --- |

—

zrelost: potpuno zreli (peteljka se odvaja od ploda bez ikakvih oštećenja),

| — | zdravlje: bez plijesni, truleži, oštećenja ili nagnječenja, |
| --- | --- |

—

zdravlje: bez plijesni, truleži, oštećenja ili nagnječenja,

| — | čistoća: ne smiju sadržavati suhe peteljke, lišće ni bilo koje druge nečistoće, |
| --- | --- |

—

čistoća: ne smiju sadržavati suhe peteljke, lišće ni bilo koje druge nečistoće,

| — | udio suhe tvari u višnji: najmanje 14 ref. %, |
| --- | --- |

—

udio suhe tvari u višnji: najmanje 14 ref. %,

| — | pH-vrijednost višnje: 3,5–4,5. |
| --- | --- |

—

pH-vrijednost višnje: 3,5–4,5.

Gnječenje

Oprano voće premješta se u stroj za otkoštavanje gdje se plodovi otkoštavaju. Pri podešavanju strojeva mora se uzeti u obzir prosječna veličina koštica i na taj se način smanjuje udio zdrobljenih koštica u komu na najmanju moguću mjeru. Zdrobljene koštice opasne su ako se nalaze u komu jer se gnječenjem i fermentacijom amigdalin razgrađuje u cijanovodičnu kiselinu i benzaldehid. Za plodove s košticama važno je zadržati njihov okus. Stoga se, ako je potrebno, u fermentirajući kom zajedno s dopuštenom količinom (najviše 3 %) zdrobljenih koštica dodaju suhe zdrobljene koštice. Slatki kom se u pripremljene spremnike za fermentaciju upumpava pumpom za kom. Kako bi se olakšala ekstrakcija soka, osigurala ujednačena fermentacija i olakšalo ispuštanje okusa i mirisa, tijekom gnječenja se u kom s otkoštenim plodovima višnje dodaje odgovarajuća količina pektinolitičkog enzima (1–3 g/100 kg, ovisno o godini i seriji).

Nakon što se utvrdi pH-vrijednost serije, pH-vrijednost od 3,0 određuje se pomoću fosforne kiseline, koja pruža odgovarajuću pH-zaštitu tijekom fermentacije i skladištenja koma te pomaže u očuvanju aroma voća. Važno je u kom dodati kiselinu u razrijeđenom obliku. Fermentacija se kontrolira: kom se – s razgrađenim pektinom i zaštićen kiselinom – čuva na 18–20 °C pomoću rashladne opreme, zatim se cijepi odgovarajuće pripremljenim rehidriranim sojem kvasca; to omogućava skraćivanje prve faze fermentacije.

Fermentacija

Kako bi se razlomio gornji sloj pulpe (šešir ili kaput) koji nastaje na vrhu koma, kom se miješa nekoliko puta dnevno, a rezultat je natapanje pulpe u tekućini i rastvaranje rasutog poroznog materijala na površini koma, što pomaže u sprečavanju gubitka arome ili prinosa. Fermentacija obično traje od 7 do 10 dana, a parametri potrebni za kontrolu postupka fermentacije neprekidno se mjere (ref. %, udio šećera i alkohola, pH itd.). Fermentirani kom destilira se što prije. Udio reducirajućeg šećera u fermentiranom komu ne smije biti veći od 4 g/l.

Destilacija, rafinacija

Kom od višanja može se destilirati dvjema vrstama opreme (uređajima za frakcijsku destilaciju ili opremom za kontinuiranu destilaciju). U oba slučaja cilj je proizvesti najkvalitetniji destilat ili pálinku. Stoga se trend odvajanja, koji se prirodnim putem može promijeniti tijekom destilacije (vremenski faktor), uspostavlja za svaku seriju (količina „glave”, „srca” i „repa” u destilatu). Odvajanje „glave” i „repa” obično se obavlja organoleptičkom procjenom. Nakon svake destilacije destilator se oko pet minuta čisti sustavom čišćenja na mjestu (CIP).

Odležavanje, dozrijevanje

Rakija „Újfehértói meggypálinka” mora odležati dok se ne postigne uravnotežen okus. Posuda koja se koristi za odležavanje mora biti izrađena od materijala s kojima sastojci pálinke neće reagirati i koji ne mogu otpustiti nikakvu tvar koja je štetna za zdravlje.

Rakija „Újfehértói meggypálinka” može dozrijevati i primjenom jednog od sljedećih postupaka:

| — | dozrela rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje tri mjeseca u drvenim bačvama zapremine do 1 000 litara i najmanje šest mjeseci u bačvama veće zapremnine kako bi pálinka poprimila nove elemente okusa, djelomično oksidacijom, a djelomično otapanjem, |
| --- | --- |

—

dozrela rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje tri mjeseca u drvenim bačvama zapremine do 1 000 litara i najmanje šest mjeseci u bačvama veće zapremnine kako bi pálinka poprimila nove elemente okusa, djelomično oksidacijom, a djelomično otapanjem,

| — | odležana rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje godinu dana u drvenim bačvama zapremnine manje od 1 000 litara ili najmanje dvije godine u drvenim bačvama zapremnine od 1 000 ili više litara, |
| --- | --- |

—

odležana rakija „Újfehértói meggypálinka”: dozrijevanje najmanje godinu dana u drvenim bačvama zapremnine manje od 1 000 litara ili najmanje dvije godine u drvenim bačvama zapremnine od 1 000 ili više litara,

| — | rakija „Újfehértói meggypálinka” dozrela na podlozi od voća: dozrijevanje najmanje tri mjeseca s najmanje 10 kg zrelih ili najmanje 5 kg sušenih višanja na svakih 100 l pálinke, upotrebom sorti višanja koje su navedene u odjeljku D, a potječu iz područja navedenog u odjeljku C. |
| --- | --- |

—

rakija „Újfehértói meggypálinka” dozrela na podlozi od voća: dozrijevanje najmanje tri mjeseca s najmanje 10 kg zrelih ili najmanje 5 kg sušenih višanja na svakih 100 l pálinke, upotrebom sorti višanja koje su navedene u odjeljku D, a potječu iz područja navedenog u odjeljku C.

Smanjenje udjela alkohola

Udio alkohola u destilatima razrjeđuje se omekšanom pitkom vodom (najviše 1 dH) kontrolirane kvalitete do razine pogodne za konzumaciju. Nakon razrjeđivanja i prije punjenja u boce slijedi još jedno razdoblje odležavanja i dozrijevanja.

6.   Povezanost sa zemljopisnim okruženjem ili podrijetlom

Osnova je dobre pálinke visokokvalitetno voće izvanrednih svojstava. To se može postići samo ako se za proizvodnju voća odabere najbolje moguće mjesto uzimajući u obzir klimatske i pedološke čimbenike te položaj mjesta.

Prethodno navedeno zemljopisno područje nalazi se u središtu regije Nyírség, u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg. Godišnja količina padalina iznosi od 570 do 590 mm, ali u određenim područjima može biti i od 550 do 600 mm. Količina padalina tijekom sezone rasta iznosi oko 420 mm, od čega 65–78 mm padne u lipnju, što pogoduje uzgoju voća. Prosječna godišnja temperatura iznosi od 9,3 do 9,9 °C. Mraz se posljednji put pojavljuje sredinom travnja, a prvi jesenski mraz dolazi sredinom listopada. Najtopliji je mjesec srpanj s temperaturama od 20,2 do 20,7 °C, što je za 1–2 °C niža temperatura nego u drugim područjima Alfölda [Velike mađarske nizine]. U tom zemljopisnom području ljeto je umjerenije nego u ostalim predjelima Alfölda jer su noći čak i ljeti značajno hladnije. Proljeća počinju kasnije nego u okolnim regijama, pa cvjetovi višnje obično nisu izloženi proljetnom mrazu. Iznimno toplo vrijeme na tom području započinje nakon prve polovine srpnja, ali do tada su višnje već obrane. Godišnje ima od 1950 do 2030 sunčanih sati, od čega 760–800 sati pripada ljetnom razdoblju.

Na definiranom zemljopisnom području prevladava pjeskovito tlo s humusom na pjeskovitim stijenama. Toj vrsti tla svojstven je udio humusa veći od 1 % i površinski sloj tla debljine od oko 40 cm. Ima dobar kapacitet zadržavanja vode, propusno je, prozračno i ne suši se lako, a nutritivni kapacitet dovoljan je za postizanje dobrog prinosa. Povećanjem rezervi dušika prinos se može znatno povećati. Uz prethodno navedenu vrstu tla prisutni su i veći ili manji komadi crvenosmeđeg šumskog tla, s udjelom humusa od 1 do 1,5 %. I svojstva tla povezana s upravljanjem vodom povoljna su jer uz relativnu propusnost vode tlo ima i dobru sposobnost zadržavanja vode. Daljnji su pozitivni čimbenici prozračnost i svojstva upravljanja hranjivim tvarima.

Zahtjevi za proizvodnju sorti višanja „Újfehértói fürtös”, „Debreceni bőtermő”, „Kántorjánosi 3”, „Petri” i „Éva” koje predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka” savršeno odgovaraju svojstvima definiranog zemljopisnog područja i nije slučajnost da je ondje započela proizvodnja višanja ni da su odande potekle sorte višanja Újfehértói, kao ni da većina usjeva višanja u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg potječe odande.

Vrste višanja s visokim prinosom, lokalno poznate kao „Fehértói csüngős Pándy” ili „Fehértói fürtös Pándy”, u Újfehértóu i okolici proširile su se do prve polovine 20. stoljeća. Lokalni selektivni uzgoj unutar i oko regije Újfehértó započeo je šezdesetih godina 20. stoljeća u istraživačkoj stanici Újfehértó pod vodstvom dr. Ferenca Pethőa i uključivao je prikupljanje klonova samoplodnih višanja visoke kvalitete i visokog prinosa koji se lako odvajaju od peteljke. Klon višnje s najpogodnijim svojstvima izdvojen je i klasificiran kao sorta kojoj je 1970. dodijeljeno privremeno državno priznanje pod nazivom „Újfehértói fürtös”. Lokalni selektivni uzgoj proširio se na okolne općine te regije. I sorte koje su ondje prikupljene ispitane su u Újfehértóu, a najboljim sortama, kao što su „Debreceni bőtermő”, „Kántorjánosi 3”, „Petri” i „Éva” isto je dodijeljeno državno priznanje; te sorte predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka”.

Između velikih razlika u dnevnim i noćnim temperaturama te udjela šećera vlada odnos linearne regresije. Sorte višanja koje predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka” imaju visok udio šećera (najmanje 14 brixa) zbog znatne razlike u dnevnim i noćnim temperaturama na zemljopisnom području tijekom razdoblja vegetacije. Za sorte je karakterističan i nedostatak gorkih okusa. Zbog toga višnja ima ugodno sladak i kiseo ili blago kiseo okus.

Zbog kombiniranog učinka velike količine padalina na zemljopisnom području tijekom razdoblja vegetacije i dobrog kapaciteta zadržavanja vode pjeskovitog tla srednje gustoće s humusom, višnja ima nizak udio kiselosti (ukupna kiselost od 0,6 do 1,5 %), što sortama višanja koje predstavljaju sirovinu za rakiju „Újfehértói meggypálinka” daje prepoznatljiv, ugodno sladak i kiseo ili blago kiseo okus.

Pri pripremi koma dopuštena mala količina zdrobljenih koštica (najviše 3 %) dodaje se fermentirajućem komu. Ako je potrebno, dodaju se i suhe zdrobljene koštice kako bi se osigurao okus marcipana u rakiji „Újfehértói meggypálinka”.

Posebna svojstva sorti višanja koje se uzgajaju na zemljopisnom području proizlaze iz klimatskih i pedoloških uvjeta zemljopisnog područja i ljudskog znanja povezanog s Újfehértóom.

Proizvodnja i potrošnja pálinke u Karpatskoj kotlini potječe od naroda koji su se ondje nastanili u davnoj prošlosti. Stanovnici Árpáda već su znali kako proizvoditi jaka alkoholna pića jer su taj zanat donijeli sa sobom iz svoje domovine koja se nalazila nešto istočnije. Trebalo je proći nekoliko tisuća godina da se od primitivnih alata i jednostavnih destilatora izrađenih od gline i breze dođe do današnjeg destilatora pálinke i usavršenih uređaja za destilaciju. Upotreba jakih alkoholnih pića i funkcija koja im se pripisuje mijenjale su se u skladu s okolnostima pojedinog vremena. Opojni nektar u prošlosti se upotrebljavao samo kao lijek, tj. za pripravu biljnih esencija. (To je sjećanje živjelo u kolektivnoj svijesti stanovnika Újfehértóua sve donedavno jer su do sredine 20. stoljeća stariji ljudi razno prikupljeno bilje namakali u pálinki kako bi poprimilo ljekoviti učinak). Opojni napitak postao je popularan u srednjem vijeku. Unatoč tome, pálinka čak ni tridesetih i četrdesetih godina 20. stoljeća nije postala svakodnevno piće kakvo danas poznajemo jer se, prema starijim stanovnicima Újfehértóa, i dalje pila samo tijekom posebnih svečanosti kao što je žetva.

U vrijeme početka proizvodnje pálinke uređaji za destilaciju nisu bili odvojeni te su se upotrebljavali za destilaciju voća, vina, žitarica, krumpira itd. U 18. stoljeću kapacitet uređaja za destilaciju još je bio vrlo nizak. Prvi podaci o prodaji jakih alkoholnih pića u Újfehértóu datiraju iz tog doba, a potječu iz svratišta u naselju koja su se iznajmljivala i stanovnicima donosila odlične prihode. Iznajmljivači tih svratišta, koji su uz vino prodavali i pálinku, u to su vrijeme sve češće bili pripadnici židovske zajednice koja se naseljavala u tom području. Međutim, količina pálinke bila je vrlo mala, što isto dokazuje da se za njezinu proizvodnju morao upotrebljavati uređaj kućne izrade i niskog kapaciteta koji je služio kao destilator. Kasnije je ipak postala sve popularnija u regiji, što se vidi i iz izjave umirovljenog poručnika za trošarine Sándora Bakóa.

U Újfehértóu, kao i općenito u Alföldu, voće je igralo važnu ulogu u prehrani. Jedna od tih voćki bila je višnja, čije su se divlje sorte već početkom 17. stoljeća mogle pronaći u okolnim područjima.

Mali posjednici s većim gospodarstvima i voćnjacima proizvodili su ljetnu pálinku u isto vrijeme kada su stanovnici naselja proizvodili „žetvenu pálinku”.

Od početka 19. stoljeća u Újfehértóu je bilo mnogo prostranih vinograda. Osim vinove loze bilo je i raznih voćaka, kao što su poludivlje voćke višnje sorte Cigančica i, u sve većem broju, sorte Szilágyi i Pándy. Sredinom sedamdesetih godina 20. stoljeća uzgoj stabala višanja razvija se na manjim poljoprivrednim gospodarstvima, uglavnom sorte Pándy i sorti Újfehértói razvijenih 1965. u istraživačkoj stanici Újfehértó.

Nekad su u Újfehértóu djelovale dvije veće industrijske destilerije pálinke, od kojih je jednu financiralo naselje, a drugu lokalni zemljoposjednici. Prva se nalazila u sjevernom dijelu naselja, a druga – koju je osnovao prvi poručnik tijekom revolucije 1848.–1849. Lőrinc Csernyus – još djeluje u ulici Rákóczi út u južnom dijelu naselja.

Sve u svemu, može se reći da, s obzirom na pogodne klimatske uvjete, na definiranom području postoji dugogodišnja tradicija proizvodnje i konzumacije pálinke od višanja.

7.   Odredbe Europske unije ili nacionalne/regionalne odredbe

| — | Zakon XI. iz 1997. o zaštiti žigova i zemljopisnih oznaka |
| --- | --- |

—

Zakon XI. iz 1997. o zaštiti žigova i zemljopisnih oznaka

| — | Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji od grožđane komine i Nacionalnom vijeću za pálinku |
| --- | --- |

—

Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji od grožđane komine i Nacionalnom vijeću za pálinku

| — | Uredba Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te za kontrolu proizvoda |
| --- | --- |

—

Uredba Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te za kontrolu proizvoda

| — | Uredba Vlade br. 22/2012 od 29. veljače 2012. o Nacionalnom uredu za sigurnost prehrambenog lanca |
| --- | --- |

—

Uredba Vlade br. 22/2012 od 29. veljače 2012. o Nacionalnom uredu za sigurnost prehrambenog lanca

| — | Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

| — | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 od 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića |
| --- | --- |

—

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 od 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića

8.   Podnositelj zahtjeva

Ime: Zsindelyes Pálinka Zrt.

Poštanska adresa: Zsindelyes tanya 1. sz, H-4245 Érpatak

9.   Dopune oznake zemljopisnog podrijetla

Naziv „Újfehértói meggypálinka” može biti dopunjen sljedećim:

Dopuna: „érlelt” [dozrela]

Posebni uvjeti upotrebe: proizvod može imati tu dopunu ako je dozrijevao najmanje tri mjeseca u drvenim bačvama zapremnine do 1 000 litara i najmanje šest mjeseci u bačvama veće zapremnine.

Dopuna: „ópálinka” [odležana pálinka]

Posebni uvjeti upotrebe: proizvod može imati tu dopunu ako je dozrijevao najmanje godinu dana u drvenim bačvama zapremnine manje od 1 000 litara ili najmanje dvije godine u drvenim bačvama zapremnine od 1 000 ili više litara.

Dopuna: „gyümölcságyon érlelt” ili „ágyas” [dozrela na podlozi od voća]

Posebni uvjeti upotrebe: proizvod može imati tu dopunu ako dozrijeva na podlozi od voća najmanje tri mjeseca i ako se tijekom dozrijevanja upotrebljava najmanje 10 kg zrelih ili najmanje 5 kg sušenih višanja, sorti navedenih u odjeljku D iz područja navedenog u odjeljku C, na svakih 100 l pálinke. Neto količina pálinke mora biti navedena na etiketi boce.

10.   Posebna pravila za označivanje

Uz zahtjeve navedene u relevantnom zakonodavstvu na oznaci se nalazi i sljedeće:

„oznaka zemljopisnog podrijetla”

---

(1)  SL L 39, 13.2.2008., str. 16.

(2)  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

---