# Službeni list C 89/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 89 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.16. ožujka 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 89

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.16. ožujka 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 89/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 89/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 89/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  ) | 3 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 89/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  )

1

1

2021/C 89/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 89/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  )

1

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 89/04 | Tečajna lista eura — 15. ožujka 2021. | 4 |
| 2021/C 89/05 | Informativna obavijest o specifikacijama za označivanje plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu | 5 |
| 2021/C 89/06 | Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti – Odluka br. H10 od 21. listopada 2020. o načinima rada i sastavu Tehničke komisije za obradu podataka koju je osnovala Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti (
  1
  ) | 6 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 89/04

Tečajna lista eura — 15. ožujka 2021.

4

2021/C 89/05

Informativna obavijest o specifikacijama za označivanje plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu

5

2021/C 89/06

Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti – Odluka br. H10 od 21. listopada 2020. o načinima rada i sastavu Tehničke komisije za obradu podataka koju je osnovala Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti (
  1
  )

1

6

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 89/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2021/C 89/08 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 19 |
| 2021/C 89/09 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 23 |

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2021/C 89/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2021/C 89/08

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

19

2021/C 89/09

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 89/01)

Dana 19. siječnja 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10028. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10028. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 89/02)

Dana 10. ožujka 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10190. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10190. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10111 — CVC/Vivartia Holdings)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 89/03)

Dana 8. ožujka 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10111. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10111. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/4

---

Tečajna lista eura (1)

15. ožujka 2021.

(2021/C 89/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1920 |
| JPY | japanski jen | 130,17 |
| DKK | danska kruna | 7,4362 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85670 |
| SEK | švedska kruna | 10,1850 |
| CHF | švicarski franak | 1,1084 |
| ISK | islandska kruna | 153,50 |
| NOK | norveška kruna | 10,0988 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,193 |
| HUF | mađarska forinta | 367,63 |
| PLN | poljski zlot | 4,5914 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8845 |
| TRY | turska lira | 8,9852 |
| AUD | australski dolar | 1,5419 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4874 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2553 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6588 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6040 |
| KRW | južnokorejski von | 1 351,97 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,7316 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7508 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5798 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 165,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9021 |
| PHP | filipinski pezo | 57,868 |
| RUB | ruski rubalj | 87,1471 |
| THB | tajlandski baht | 36,630 |
| BRL | brazilski real | 6,6896 |
| MXN | meksički pezo | 24,6610 |
| INR | indijska rupija | 86,4925 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1920

JPY

japanski jen

130,17

DKK

danska kruna

7,4362

GBP

funta sterlinga

0,85670

SEK

švedska kruna

10,1850

CHF

švicarski franak

1,1084

ISK

islandska kruna

153,50

NOK

norveška kruna

10,0988

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,193

HUF

mađarska forinta

367,63

PLN

poljski zlot

4,5914

RON

rumunjski novi leu

4,8845

TRY

turska lira

8,9852

AUD

australski dolar

1,5419

CAD

kanadski dolar

1,4874

HKD

hongkonški dolar

9,2553

NZD

novozelandski dolar

1,6588

SGD

singapurski dolar

1,6040

KRW

južnokorejski von

1 351,97

ZAR

južnoafrički rand

17,7316

CNY

kineski renminbi-juan

7,7508

HRK

hrvatska kuna

7,5798

IDR

indonezijska rupija

17 165,81

MYR

malezijski ringit

4,9021

PHP

filipinski pezo

57,868

RUB

ruski rubalj

87,1471

THB

tajlandski baht

36,630

BRL

brazilski real

6,6896

MXN

meksički pezo

24,6610

INR

indijska rupija

86,4925

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/5

---

Informativna obavijest o specifikacijama za označivanje plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu

(2021/C 89/05)

Komisija obavješćuje relevantne subjekte i nadležna tijela država članica da je, radi potpore provedbi obveze na temelju Direktive (EU) 2019/904 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u pogledu označivanja određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu od 3. srpnja 2021. te u skladu s člankom 7. stavkom 2. te direktive, donijela Provedbenu uredbu (EU) 2020/2151 (2) o utvrđivanju pravila o usklađenim specifikacijama za oznaku plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu navedenih u dijelu D Priloga Direktivi (EU) 2019/904 i povezani ispravak.

Oznaka se odnosi na plastične proizvode za jednokratnu uporabu navedene u dijelu D Priloga Direktivi (EU) 2019/904. Ti su proizvodi:

| 1. | higijenski ulošci, tamponi i aplikatori za tampone; |
| --- | --- |

1.

higijenski ulošci, tamponi i aplikatori za tampone;

| 2. | vlažne maramice, tj. prethodno ovlažene maramice za osobnu njegu i uporabu u domaćinstvu; |
| --- | --- |

2.

vlažne maramice, tj. prethodno ovlažene maramice za osobnu njegu i uporabu u domaćinstvu;

| 3. | duhanski proizvodi s filtrom te filtri koji se stavljaju na tržište za uporabu u kombinaciji s duhanskim proizvodima; |
| --- | --- |

3.

duhanski proizvodi s filtrom te filtri koji se stavljaju na tržište za uporabu u kombinaciji s duhanskim proizvodima;

| 4. | čaše za napitke. |
| --- | --- |

4.

čaše za napitke.

Piktogrami u vektorskom formatu

Kad je riječ o usklađenim zahtjevima za oznaku iz Priloga Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2151 s obzirom na ispravak, u nastavku se nalazi poveznica na vektorske piktograme, redoslijedom kojim se pojavljuju u prilozima od I. do IV. Provedbenoj uredbi, na svim službenim jezicima država članica EU-a (uključujući i neslužbeni prijevod na irski, iako nije uključen u Provedbenu uredbu).

https://ec.europa.eu/environment/topics/plastics/single-use-plastics/sups-marking-specifications_hr

---

(1)  SL L 155, 12.6.2019., str. 1.

(2)  SL L 428, 18.12.2020., str. 57.

---

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/6

---

ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI –

Odluka br. H10

od 21. listopada 2020.

o načinima rada i sastavu Tehničke komisije za obradu podataka koju je osnovala Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti

(Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske)

(2021/C 89/06)

ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,

uzimajući u obzir članak 72. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1), u skladu s kojim Administrativna komisija potiče i razvija suradnju među državama članicama modernizacijom postupaka za razmjenu podataka, posebno prilagodbom protoka podataka između ustanova s ciljem elektronske razmjene, uzimajući u obzir stupanj razvoja obrade podataka u svakoj državi članici, te donosi zajednička strukturna pravila za službe za obradu podataka, posebno s obzirom na sigurnost i uporabu standarda, i utvrđuje odredbe za funkcioniranje zajedničkog dijela tih službi,

uzimajući u obzir članak 73. Uredbe (EZ) br. 883/2004 u skladu s kojim Administrativna komisija određuje sastav i metode rada Tehničke komisije za obradu podataka koja dostavlja izvješća i obrazloženo mišljenje prije nego što Administrativna komisija donese odluke u skladu s člankom 72. točkom (d),

ODLUČILA JE:

Članak 1.

1.   Administrativna komisija osniva Tehničku komisiju za obradu podataka predviđenu u članku 73. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004. Ona se naziva „Tehnička komisija”.

2.   Tehnička komisija obavlja dužnosti utvrđene u članku 73. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 883/2004.

3.   Mandat u pogledu posebnih zadaća Tehničke komisije utvrđuje Administrativna komisija koja prema potrebi može te zadaće izmijeniti.

Članak 2.

1.   Tehnička komisija sastavljena je od dva člana iz svake države članice od kojih se jedan imenuje stalnim članom, a drugi njegovim zamjenikom.

2.   Imenovanja iz svake države članice Tajništvu Administrativne komisije prosljeđuje predstavnik vlade te države članice u Administrativnoj komisiji.

3.   Članovima se na sastancima Tehničke komisije može pridružiti jedan ili više dodatnih stručnjaka ako je to potrebno zbog prirode tema koje će se razmatrati.

4.   U pravilu se svaka delegacija može sastojati od najviše četiri osobe.

5.   Predstavnik Europske komisije u Administrativnoj komisiji ili osoba koju je taj predstavnik imenovao ima savjetodavnu ulogu u radu Tehničke komisije.

6.   Predstavnik Europske komisije, njegov/njezin zamjenik ili bilo koja druga osoba koju je imenovalo Tajništvo Administrativne komisije mogu nazočiti svim sastancima Tehničke komisije i njezinih ad hoc radnih skupina. Na sastancima, osim toga, može sudjelovati i jedan ili više predstavnika odgovarajućih službi Europske komisije ako je to važno za pitanje koje će se razmatrati.

7.   Član Tajništva Administrativne komisije sudjeluje na svim sastancima Tehničke komisije i njezinih ad hoc radnih skupina.

Članak 3.

1.   Dužnost predsjednika Tehničke komisije obavlja tijekom šest mjeseci stalni član ili drugi imenovani dužnosnik iz države čiji predstavnik u Administrativnoj komisiji u tom razdoblju obavlja dužnost predsjednika te komisije.

2.   Ako predsjednik zbog spriječenosti ne može biti nazočan na sastanku Tehničke komisije, dužnost predsjednika obavlja njegov zamjenik.

3.   Predsjednik Tehničke komisije može Tajništvu dati upute za sastanke koji će se održavati i za obavljanje aktivnosti koje su u okviru zadaća Tehničke komisije.

Članak 4.

Tehnička komisija saziva se dopisom o sazivanju sastanka koji Tajništvo u dogovoru s predsjednikom Tehničke komisije šalje članovima Tehničke komisije i predstavniku Europske komisije najkasnije 10 radnih dana prije sastanka.

Članak 5.

Tehnička komisija svoja izvješća i obrazložena mišljenja prema potrebi donosi na temelju tehničkih dokumenata i studija. Od nacionalnih uprava može tražiti sve informacije koje smatra potrebnima za primjereno obavljanje svojih zadaća.

Članak 6.

1.   Tehnička komisija može osnivati ad-hoc radne skupine sastavljene od ograničenog broja osoba koje razmatraju posebna pitanja i dostavljaju joj svoje prijedloge.

Tehnička komisija u pisanom obliku opisuje zadaće koje moraju obavljati takve radne skupine i rokove za obavljanje tih zadaća.

2.   Ad hoc radnim skupinama predsjedava osoba koju je imenovao predsjednik Tehničke komisije u dogovoru s predstavnikom Europske komisije ili, ako to nije moguće, stručnjak koji predstavlja državu čiji predstavnik u Administrativnoj komisiji obavlja dužnost predsjednika te komisije.

3.   Predsjednik ad-hoc radne skupine poziva se na sastanak Tehničke komisije na kojem se razmatra izvješće te ad-hoc radne skupine.

Članak 7.

Sastanke Tehničke komisije priprema i organizira imenovani član Tajništva Administrativne komisije.

Članak 8.

1.   Izvješća, obrazložena mišljenja i sva druga pitanja povezana sa zadaćama koje je Administrativna komisija dodijelila Tehničkoj komisiji u skladu s člankom 1. stavkom 3. donose se kvalificiranom većinom svih članova Tehničke komisije, u skladu s pravilima glasovanja koja primjenjuje Vijeće Europske unije. Svaka država članica ima jedan glas, a glasuje njezin stalni član ili zamjenik. U izvješćima, obrazloženim mišljenjima ili drugim odlukama Tehničke komisije mora biti navedeno jesu li doneseni jednoglasno ili kvalificiranom većinom. Zaključci ili zadrške manjine se bilježe.

Kad Tehnička komisija odluči o zadaćama iz članka 1. stavka 3., Administrativna komisija može donijeti konačnu odluku o tom pitanju ako pet država članica to zatraži u roku od 5 radnih dana nakon što Tehnička komisija priopći odluku Administrativnoj komisiji.

2.   Ako stalni član Tehničke komisije obavlja dužnost predsjednika, za tu državu članicu glasuje njegov zamjenik.

Predsjednik poziva svakog člana koji je nazočan u trenutku glasovanja, a ostane suzdržan, da navede razloge za svoju suzdržanost.

3.   Ako se većina članova suzdrži od glasovanja, smatra se da prijedlog o kojem se glasovalo nije uzet u obzir.

4.   Tehnička komisija može odlučiti donositi izvješća i obrazložena mišljenja pisanim postupkom ako je takav postupak dogovoren na prethodnom sastanku Tehničke komisije.

U tu svrhu predsjednik članovima Tehničke komisije dostavlja tekst koji trebaju usvojiti. Članovima se daje rok od najmanje 10 radnih dana tijekom kojih mogu izjaviti hoće li usvojiti ili odbiti predloženi tekst ili se suzdržati od glasovanja. Ako u utvrđenom roku ne daju odgovor, smatra se da su glasovali za.

Ako na sastanku Tehničke komisije nije postignut prethodni dogovor, predsjednik također može odlučiti da će pokrenuti pisani postupak. U tom slučaju glasom „za” smatra se samo pisana suglasnost na predloženi tekst i utvrđuje se rok od najmanje 15 radnih dana.

Predsjednik nakon isteka utvrđenog roka obavješćuje članove o rezultatu glasovanja. Odluka koja prikupi potreban broj glasova „za” smatra se donesenom posljednjeg dana razdoblja unutar kojeg su članovi morali odgovoriti.

5.   Ako tijekom pisanog postupka član Tehničke komisije predloži izmjenu teksta, predsjednik:

| (a) | ponovno pokreće pisani postupak dostavljanjem predložene izmjene članovima u skladu s postupkom iz stavka 4.; ovisno o prirodi izmjene rok iz stavka 4. može se skratiti na pet radnih dana; ili |
| --- | --- |

(a)

ponovno pokreće pisani postupak dostavljanjem predložene izmjene članovima u skladu s postupkom iz stavka 4.; ovisno o prirodi izmjene rok iz stavka 4. može se skratiti na pet radnih dana; ili

| (b) | obustavlja pisani postupak kako bi se pitanje razmatralo na sljedećem sastanku, ovisno o tome koji postupak Predsjednik smatra primjerenim za predmetno pitanje. |
| --- | --- |

(b)

obustavlja pisani postupak kako bi se pitanje razmatralo na sljedećem sastanku, ovisno o tome koji postupak Predsjednik smatra primjerenim za predmetno pitanje.

Članak 9.

1.   Tajništvo u dogovoru s predsjednikom Tehničke komisije sastavlja privremeni dnevni red za svaki sastanak Tehničke komisije.

Prije nego što predloži uključivanje točke na dnevni red, Tajništvo prema potrebi može od predmetnih delegacija tražiti da pisanim putem dostave svoje mišljenje o tom pitanju.

Privremeni dnevni red u načelu sadržava točke za koje je zahtjev podnio član ili predstavnik Europske komisije.

2.   Privremeni dnevni red šalje se članovima Tehničke komisije i osobama prethodno navedenima u članku 2. stavku 6. najmanje 15 radnih dana prije početka svakog sastanka. Revidirana verzija dnevnog reda može se poslati 5 radnih dana prije sastanka.

Dokumente koji se odnose na točke dnevnog reda o kojima treba donijeti odluke ili mišljenja na predmetnom sastanku trebalo bi, u načelu, dostaviti najkasnije 10 radnih dana prije sastanka. To se ne primjenjuje na dokumente u kojima su navedene opće informacije koje ne treba odobravati, iznimne okolnosti i druge slučajeve o kojima se Tehnička komisija može dogovoriti u skladu s člankom 14. u nastavku.

3.   Na početku svakog sastanka Tehnička komisija odobrava dnevni red sastanka.

Točke koje nisu navedene u privremenom dnevnom redu mogu se uključiti u dnevni red ako ih Tehnička komisija jednoglasno odobri.

Članak 10.

1.   Tajništvo Administrativne komisije sastavlja zapisnik sa sastanaka Tehničke komisije. Tehnička komisija odobrava inačicu zapisnika na engleskom jeziku.

2.   Inačica zapisnika na engleskom jeziku šalje se delegacijama na pregled najkasnije mjesec dana prije sljedećeg sastanka Tehničke komisije.

Članak 11.

1.   Tehnička komisija nakon svakog sastanka pisanim putem izvješćuje Administrativnu komisiju o svojim aktivnostima i postignućima.

2.   Predsjednik Tehničke komisije izvješćuje na sastancima Administrativne komisije o aktivnostima Tehničke komisije, ako to zatraži predsjednik Administrativne komisije.

Članak 12.

Svako predloženo djelovanje Tehničke komisije koje uključuje troškove koje treba snositi Europska komisija podliježe odobrenju predstavnika te institucije.

Članak 13.

Izvješća, obrazložena mišljenja, dnevni red, zapisnici i drugi dokumenti kojima se podupire rad Tehničke komisije sastavljaju se na engleskom jeziku.

Članak 14.

Tehnička komisija može se, ako je to nužno, jednoglasno dogovoriti da će dodatno pojasniti i razraditi postojeći poslovnik.

Članak 15.

Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od dana objave.

Članak 16.

Ovom Odlukom zamjenjuje se Odluka br. H8 od 17. prosinca 2015. (ažurirana manjim tehničkim pojašnjenjima 9. ožujka 2016.).

Predsjednica Administrativne komisije

Moira KETTNER

---

(1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

1

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/11

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 89/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„MARSANNAY”

PDO-FR-A0175-AM01

Datum obavijesti: 14. prosinca 2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. nakon riječi „Côte-d’Or” dodaju se riječi „na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.”.

Ta izmjena teksta omogućuje upućivanje na zemljopisno područje iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2019., koji objavljuje INSEE, kao i pravnu sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

Opseg zemljopisnog područja ostaje potpuno isti.

Dodaje se i rečenica kojom se subjekte obavješćuje da su na internetsku stranicu INAO-a stavljeni na raspolaganje kartografski dokumenti koji se odnose na zemljopisno područje.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Razgraničeno područje čestice

Točka 2. zamjenjuje se sljedećim odredbama: „Vina se dobivaju od grožđa s čestica koje se nalaze na čestičnom području proizvodnje koje je na sastanku nadležnog nacionalnog odbora 19. lipnja 2019. odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu.”

Cilj je te izmjene navesti datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo novo razgraničeno područje čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Tom izmjenom nestaje i razlika u razgraničenju za različite boje vina u specifikaciji jer je ta razlika već bila dio razgraničenja. Zbog toga se tekst specifikacije može pojednostavniti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. nakon riječi „općina” dodaju se riječi „na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.”.

Ta izmjena teksta omogućuje upućivanje na područje u neposrednoj blizini iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2019., koji objavljuje INSEE.

Opseg tog područja ostaje potpuno isti.

Dodavanje tog upućivanja omogućuje pravnu sigurnost definicije područja u neposrednoj blizini kako na nju kasnije ne bi utjecali spajanja ili podjele općina ili njihovih dijelova ili promjene naziva.

Kako bi se uzele u obzir administrativne izmjene nastale prije 2019., ažuriran je i popis općina koje čine područje u neposrednoj blizini, pri čemu se nije izmijenio opseg.

Slijedom toga je izmijenjen dio „Dodatni uvjeti” jedinstvenog dokumenta.

4.   Promjena naziva nadzornog tijela

Ažuriran je odjeljak II. poglavlja III. specifikacije kontrolirane oznake izvornosti „Marsannay” koji se odnosi na Upućivanja na nadzorno tijelo.

Slijedom toga izmijenjen je dio „Ostale informacije” jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Marsannay

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Analitički opis

Riječ je o mirnim suhim bijelim, crnim ili ružičastim vinima.

Najmanji prirodni volumni udio alkohola bijelih vina iznosi 11 %.

Najmanji prirodni volumni udio alkohola crnih i ružičastih vina iznosi 10,5 %.

Ukupna volumna alkoholna jakost ružičastih vina nakon pojačavanja ne premašuje 13 %.

Ukupna volumna alkoholna jakost bijelih i crnih vina nakon pojačavanja ne premašuje 13,5 %.

Crna vina u fazi pakiranja imaju najveći sadržaj jabučne kiseline od 0,4 grama po litri.

Gotova vina, koja su spremna za puštanje u potrošnju, imaju najveći dopušteni udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od:

| | Bijela vina:






  — | 3 grama po litri, |
| --- | --- | --- |

Bijela vina:

—

3 grama po litri,

| — | ili 4 grama po litri ako ukupna kiselost iznosi najmanje 55,10 miliekvivalenata po litri, odnosno 4,13 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina (ili 2,7 grama po litri, izraženo kao H2SO4). |
| --- | --- |

—

ili 4 grama po litri ako ukupna kiselost iznosi najmanje 55,10 miliekvivalenata po litri, odnosno 4,13 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina (ili 2,7 grama po litri, izraženo kao H2SO4).

| | Ružičasta vina:






  — | 3 grama po litri |
| --- | --- | --- |

Ružičasta vina:

—

3 grama po litri

| | Crna vina:






  — | 2 grama po litri |
| --- | --- | --- |

Crna vina:

—

2 grama po litri

U pogledu najveće ukupne alkoholne jakosti, najmanje stvarne alkoholne jakosti, najmanje ukupne kiselosti, najvećeg sadržaja hlapljivih kiselina i najvećeg ukupnog sadržaja sumporova dioksida primjenjuju se norme predviđene propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 9 000 trsova po hektaru, s razmakom između redova koji ne smije biti veći od 1,25 metara, a razmak između trsova u istom redu iznosi najmanje 0,5 metara.

Vinova se loza može saditi nepravilno pod uvjetom da se poštuju najmanja gustoća nasada i razmak između trsova koji mora biti veći od 0,5 metara.

Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vina dolaze od vinove loze koja se obrezuje u skladu sa sljedećim odredbama:

Opće odredbe

Bijela vina

| — | kratkom rezidbom (u obliku kordonca Royat i dvostranog kordonca), s najviše deset pupova po trsu, |
| --- | --- |

—

kratkom rezidbom (u obliku kordonca Royat i dvostranog kordonca), s najviše deset pupova po trsu,

| — | dugačkom rezidbom jednostruki Guyot, s najviše osam pupova po trsu, |
| --- | --- |

—

dugačkom rezidbom jednostruki Guyot, s najviše osam pupova po trsu,

| — | ili rezidbom uporabom oblika „Chablis”, samo za sortu chardonnay B, s najviše osam pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

ili rezidbom uporabom oblika „Chablis”, samo za sortu chardonnay B, s najviše osam pupova po trsu.

Crna i ružičasta vina:

vinova loza obrezuje se na najviše osam pupova po trsu

| — | kratkom rezidbom (u obliku kordonca Royat, dvostranog kordonca, u račvastom uzgojnom obliku i lepezastom obliku) |
| --- | --- |

—

kratkom rezidbom (u obliku kordonca Royat, dvostranog kordonca, u račvastom uzgojnom obliku i lepezastom obliku)

| — | ili dugačkom rezidbom jednostruki Guyot. |
| --- | --- |

—

ili dugačkom rezidbom jednostruki Guyot.

Posebne odredbe

Razdoblje oblikovanja kordonca ograničeno je na dvije godine. Tijekom tog razdoblja odobrena je rezidba dvostruki Guyot s najviše pet pupova na svakom kraku.

Rezidba jednostruki Guyot može se prilagoditi:

| — | drugim reznikom koji omogućuje da se svake godine mijenja položaj trsa, |
| --- | --- |

—

drugim reznikom koji omogućuje da se svake godine mijenja položaj trsa,

| — | trsom skraćenim na najviše tri pupa i reznikom sa samo dva pupa. |
| --- | --- |

—

trsom skraćenim na najviše tri pupa i reznikom sa samo dva pupa.

Bez obzira na način rezidbe, loza se može rezati s dodatnim pupovima pod uvjetom da u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića, broj plodovitih grana te godine po trsu nije veći od broja pupova propisanog za pravila o rezidbi.

Enološki postupci

Poseban enološki postupak

Reduktivne tehnike pojačavanja vina dopuštene su za crna vina uz ograničenje stope koncentracije na 10 %.

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Zabranjena je upotreba komada drva.

Ukupna volumna alkoholna jakost crnih i bijelih vina nakon pojačavanja iznosi najviše 13,5 %, a ružičastih 13 %.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

Crna vina

58 hektolitara po hektaru

Bijela vina

64 hektolitra po hektaru

Ružičasta vina

65 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Côte-d’Or: Chenôve, Couchey i Marsannay-la-Côte.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje nalazi se na samom sjevernom dijelu vinograda oznake „Côte de Nuits”, pri čemu se ravan reljef proteže na otprilike 25 kilometara u smjeru sjever-jug. Taj reljef tektonskog podrijetla razdvaja vapnenačke visoravni „Hautes Côtes” na zapadu, nadmorske visine između 400 i 500 metara, i ravnicu Bresse na istoku, tektonsko potonuće iz tercijara čija nadmorska visina na mjestu „Côte” iznosi gotovo 250 metara.

Prevladava svježa oceanska klima, a na nju utječe klima kontinentalnih ili južnih krajeva na osi Rhône-Saône. Regionalni oceanski karakter odražava se u umjerenoj količini ravnomjerno raspoređenih padalina (otprilike 750 milimetara godišnje), bez izrazite ljetne suše. Prosječna godišnja temperatura iznosi 10,5 °C, što svjedoči o određenoj svježini.

Istočno od masiva Morvan i visoravni Burgundije, „Côte” je zaštićen od klimatskih promjena, što dovodi do toplije mezoklime, kao i do velikog nedostatka padalina u regiji.

Zemljopisno područje ograničeno je na područje općina Marsannay-la-Côte, Couchey i Chenove južno od grada Dijona, u departmanu Côte-d’Or u Burgundiji.

Topografija prednje strane mjesta „Côte”, s otprilike 150 metara razlike u visini, relativno je pravilna. Prekida je velika, suha dolina u kojoj se spajaju dvije „udoline” koje odvodnjavaju zaleđe. U drugim, manjim „udolinama” nalaze se i male aluvijalne lepeze.

Južna strana doline sastavljena je od niza vapnenaca i lapora (glineni vapnenci) iz razdoblja jure, čiji kostur čini „vapnenac iz Comblanchiena” koji je osobito čvrst. Izrazita paralelna razlomljenost reljefa stvorila je duge trake na kojima izbijaju različiti slojevi. Tako se pojavljuju lapori iz lijasa (donja jura), „krinoidni vapnenci” i lapori iz bajocija (srednja jura), „vapnenci s rožnjakom”, oolitski vapnenci ili „vapnenac iz Comblanchiena” iz batona (srednja jura).

Na sjeveru je razlomljenost manja te se u sloju pojavljuju vapnenci iz batona.

Vapnenački supstrat obronaka i podnožja prekrivaju naslage u kojima se miješaju nanosi od gline i mulja, a koje su nastale slijedom promjene podtla i reljefa iznad njega. Priroda naslaga ovisi o njihovu položaju na padini. Na obroncima su vrlo kamenite i plitke, a u podnožju bogatije finim česticama i deblje (od nekoliko decimetara do jednog metra).

Na početku doline prema ravnici se slijeva velika aluvijalna lepeza. Sastoji se od šljunčanih, vapnenačkih i vrlo propusnih aluvijalnih formacija.

Razgraničene čestice za berbu grožđa nalaze se na donjem prednjem dijelu mjesta „Côte”, kao i na aluvijalnim lepezama sa šljunčanim tlom.

Tlo je slabo razvijeno, obično karbonatno i plitko te vrlo propusno. Međutim, sadržava puno gline, osobito u podnožju i u slojevima lapora. Tlo velike aluvijalne lepeze vrlo je ocjedito, bez puno gline i bogato vapnenačkim oblutcima.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Prvi konkretni znakovi vinogradarstva na zemljopisnom području potječu iz 530., a o njima govori Grgur iz Toursa koji u svojoj knjizi „Povijest Franaka” u opisu grada Dijona navodi da se „na zapadnoj strani nalaze vrlo plodne planine prekrivene vinovom lozom koja stanovnicima daje tako plemenito falernsko vino da preziru vino iz Aškelona”.

Od 7. stoljeća brojni arhivi, kao što su to darovi opatiji Bèze 658., crkvi svetog Stjepana u Dijonu 882., prioratu Epoisses 1189. itd., svjedoče o postojanju vinograda „Marsannay”.

Vojvode Burgundije od 11. stoljeća posjeduju imanje u Chenoveu, na kojemu je 1238. izgrađen „vinski podrum” s dvije preše. To je imanje, nakon što je postalo vlasništvo francuskog kralja, dobilo naziv „Clos du roi”.

Do 19. stoljeća u tom su se vinogradu, u kojem su zasađene „fine sorte”, odnosno „pinoti”, proizvodila vina velikog ugleda. Autori od 1850. navode da se proizvodnja vina usmjerava na obična vina koja se uglavnom proizvode od sorte „gamay”. Naime, tada se broj stanovnika grada Dijona udvostručio te su se proporcionalno tome povećale i potrebe za „običnim vinima”. Općine Chenove, Marsannay i Couchey, smještene na vratima grada Dijona, prirodno su se okrenule toj proizvodnji, na štetu „finih vina”. Proizvođači su se kolektivno organizirali oko tog rastućeg sektora te su 1850. u Marsannayu i 1855. u Coucheyu osnovali društva za uzajamnu pomoć, dok je 1891. osnovan vinogradarski sindikat „Syndicat viticole de la Côte dijonnaise”. Potom su zdravstvena i gospodarska kriza krajem 19. stoljeća označile pad proizvodnje vina.

Od tridesetih godina prošlog stoljeća polako počinje obnova koja je okrenuta prema proizvodnji „finih vina”. Tijekom šezdesetih godina prošlog stoljeća sorta „gamay” praktički je nestala i ustupila mjesto vinogradima zasađenima sortom pinot noir N (crni pinot N), a njihov će se ugled utvrditi proizvodnjom ružičastih vina. Ta se vina od 1937. prodaju kao kontrolirana oznaka izvornosti „Bourgogne”. Vinogradarski sindikati u Marsannayu i Coucheyu stoga rade na razvoju tih preporođenih vinograda. Njihov se ugled povećava te se vinima kontrolirane oznake izvornosti „Bourgogne” od 1961. može pridružiti naziv „Marsannay”, odnosno „Rosé de Marsannay” za ružičasta vina.

Konačno, kontrolirana oznaka izvornosti „Marsannay” priznata je dekretom 1987. Namijenjena je bijelim, ružičastim i crnim vinima.

Vinova loza uzgaja se u skladu s važećom praksom na cijelom području „Côte de Nuits”: gustoća nasada iznosi više od 9 000 trsova po hektaru te se upotrebljavaju sorte vinove loze chardonnay B i pinot noir N (crni pinot N). Svjesni vrijednosti baštine koju čine tla, proizvođači posebno brinu o očuvanju njihova integriteta.

Praksa je da vina dozrijevaju nekoliko mjeseci.

Vinogradi su 2008. pokrivali površinu od otprilike 230 hektara za prosječnu godišnju proizvodnju od 17 000 hektolitara uglavnom crnih vina. Bijela i ružičasta vina čine po 15 % proizvodnje.

Uzročna povezanost

Svježa oceanska klima, topografija mjesta „Côte” obilježena udolinama i dolinama te jurska laporasta i vapnenačka tla pridonose optimalnom razvoju autohtonih burgundskih sorti pinot noir N (crni pinot N) i chardonnay B.

Razgraničene čestice za berbu grožđa smještene su u podnožju glavnog reljefa kad su površinske formacije dovoljno razvijene kako bi se istodobno omogućile ukorijenjenost i zadovoljavajuća odvodnja ili prodiru u veliku dolinu sa šljunčanim tlom.

Ta topografska raznolikost, zajedno s raznolikošću supstrata, podtala od lapora ili vapnenca te šljunčanih ili glinenih slojeva, nudi mozaik okruženja zbog kojeg su vina bogata i raznolika.

Vina koja su proizašla s čestica sa šljunčanim i ocjeditim tlom aluvijalne lepeze često su voćna s elegantnom i mekom strukturom te brzo postaju izražajna. Vina koja su proizašla s čestica smještenih na glavnom brežuljku s površinskim tlom bogatim glinom i željezovim oksidom jaka su, živih boja i postojana.

To bogatstvo i raznolikost ističu se, ovisno o običajima, tako da se na etiketi navede naziv „klime” iz koje potječe grožđe. Dozrijevanje vina, pri čemu se prednost daje dobrim svojstvima čuvanja u boci, pridonosi jačem izražaju te raznolikosti koji se može zamijetiti prilikom degustacije.

Podrijetlom iz Dijona, vinogradi „Côte d’Or”, pa tako i vinogradi „Marsannay”, istaknuti su po svojoj vrijednosti. Grad ustupa mjesto dugom pojasu vinove loze koji prestaje tek u blizini vinograda „Maranges” više od 50 kilometara južno.

Vinogradi „Marsannay” glavni su svjedok povijesnih vinograda „Côte dijonnaise” koji su nekoć bili poznati po svojim odličnim vinima, a koje je danas u velikom dijelu zamijenila dižonska aglomeracija.

Povijest vinograda „Marsannay” bogata je i složena. Svjedoči o višestoljetnoj prošlosti te su u njoj zabilježeni događaji i razvoj okolnih područja. Zbog blizine grada Dijona postali su istodobno osjetljivi i simbolični. Nakon što su ih otkrili vojvode Burgundije u srednjem vijeku i održavali građanski vlasnici iz Dijona, prilagodili su se razvoju gradova i pritom izložili opasnosti da izgube svoj drevni ugled. Nakon uspješne obnove, postali su „Porte d’or” (Zlatna vrata) područja „Côte de Nuits”.

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Crna se vina odlikuju živim bojama. Objedinjuju moćnu taninsku strukturu i odličnu mekoću. Arome crnog bobičastog voća redovito se miješaju s notama suhe šljive i mošusa. Stoga vina koja su proizašla s čestica sa šljunčanim tlom imaju izraženiju eleganciju i obilatost od robusnosti.

Ružičasta su vina nježna i voćna te često imaju note breskve ili jagodastog voća popraćene ugodnom živosti.

Bijela su vina punog i obilatog okusa te imaju voćne note, koje ponekad podsjećaju na egzotično voće, a ponekad note mentola ili citronele.

Nakon nekoliko godina odležavanja otkriva se sav aromatski potencijal tih vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.:

| — | departman Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée i Vougeot, |
| --- | --- |

—

departman Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée i Vougeot,

| — | departman Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux i Villié-Morgon, |
| --- | --- |

—

departman Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux i Villié-Morgon,

| — | departman Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère samo za područje bivše općine La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse samo za područje bivših općina Donzy-le-National, La Vineuse i Massy, Vinzelles i Viré, |
| --- | --- |

—

departman Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère samo za područje bivše općine La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse samo za područje bivših općina Donzy-le-National, La Vineuse i Massy, Vinzelles i Viré,

| — | departman Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon samo za područje općina Champvallon, Villiers-sur-Tholon i Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers i Yrouerre. |
| --- | --- |

—

departman Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon samo za područje općina Champvallon, Villiers-sur-Tholon i Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers i Yrouerre.

Označivanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Slova u nazivu registrirane lokacije moraju visinom i širinom biti barem upola manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| (b) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bourgogne” ili „Grand vin de Bourgogne”. |
| --- | --- |

(b)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bourgogne” ili „Grand vin de Bourgogne”.

| (c) | Ako je na etiketi navedena sorta, taj se podatak ne navodi u istom vidnom polju kao i obvezni podaci, te se tiska slovima čije dimenzije ne prelaze dva milimetra. |
| --- | --- |

(c)

Ako je na etiketi navedena sorta, taj se podatak ne navodi u istom vidnom polju kao i obvezni podaci, te se tiska slovima čije dimenzije ne prelaze dva milimetra.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/19

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2021/C 89/08)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„REBLOCHON” / „REBLOCHON DE SAVOIE”

EU br.: PDO-FR-0130-AM01 – 3.9.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Reblochon” / „Reblochon de Savoie”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Proizvod „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” sir je od punomasnog i sirovog kravljeg mlijeka, tlačen i nekuhan, plosnatog cilindričnog oblika, blago zaobljenog ruba, promjera oko 14 centimetara, visine oko 3,5 centimetra i težine između 450 i 550 grama.

Sadržava najmanje 45 grama masne tvari na 100 grama sira kad je potpuno osušen, a sadržaj suhe tvari ne smije biti manji od 45 grama na 100 grama sira.

Kora sira, oprana tijekom zrenja, tanka je, pravilna i jednolična. Boja kore može se kretati od žute do žutonarančaste i u cijelosti je ili djelomično prekrivena tankim slojem bijele plijesni.

Sir je mekan, homogen, mekan i kremast. Može biti od krem boje do žute boje bjelokosti, blago je slano i može imati male rupice.

Zaštićenu oznaku izvornosti nose i sirevi manjeg kalupa, odnosno mali modeli, koji imaju jednaka organoleptička svojstva, ali njihov promjer iznosi oko 9 centimetara, visoki su oko 3 centimetra i teže od 230 do 280 grama.

Sir „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” može se prodavati cijeli ili u komadima.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mlijeko koje se upotrebljava u proizvodnji sira „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” mora potjecati isključivo od mliječnih stada koja se sastoje od pasmina mliječnih krava „abondance”, „montbéliarde”, „tarentaise” (drugog naziva „tarine”).

Kako bi se osigurala povezanost s podnebljem, ishrana stada treba se sastojati prvenstveno od krmiva koje potječe iz zemljopisnog područja oznake. Osnovni obrok sastoji se od:

| — | najmanje 50 % svježe trave koju krave pasu tijekom ljetnog razdoblja i sijena koje se svakodnevno daje životinjama tijekom zimskog razdoblja. |
| --- | --- |

—

najmanje 50 % svježe trave koju krave pasu tijekom ljetnog razdoblja i sijena koje se svakodnevno daje životinjama tijekom zimskog razdoblja.

| — | zelenog krmiva: kukuruz za silažu, svježa trava, stočna repa. Slama se u okviru dnevnog obroka može davati samo junicama. |
| --- | --- |

—

zelenog krmiva: kukuruz za silažu, svježa trava, stočna repa. Slama se u okviru dnevnog obroka može davati samo junicama.

Tijekom ljetnog razdoblja ispaša traje najmanje 150 dana.

U dnevnom obroku krava u laktaciji 100 % suhe tvari mora biti iz krmiva koje potječe iz tog zemljopisnog područja. Za gospodarstva smještena na nadmorskoj visini većoj od 600 metara i za planinska gospodarstva gdje krave u laktaciji pasu na više od 600 metara, u dnevnom obroku krava u laktaciji 75 % suhe tvari mora biti iz krmiva koje potječe iz tog zemljopisnog područja. Od krmiva se samo sijeno može kupovati izvan područja oznake izvornosti.

Uz dnevni obrok moguć je i unos dodataka, odnosno koncentrata i dehidriranih krmiva, kojih se mliječnoj kravi može davati najviše 1 800 kilograma, a junici najviše 500 kg godišnje.

S obzirom na prosječnu razinu proizvodnje, krave na tom području konzumiraju ukupno 6 000 do 7 000 kilograma suhe tvari. Uz 1 800 kilograma koncentrata s otprilike 89 % suhe tvari, najmanje 50 % udjela suhe tvari proizvedene na zemljopisnom području postiže se upotrebom svježe trave, zelenog krmiva i suhog krmiva. Taj je najmanji udio veći od 70 % na područjima do 600 m nadmorske visine.

U ishrani mliječnog stada zabranjena je upotreba silažnih proizvoda, fermentirane hrane, omotanih bala i hrane koja bi mogla nepovoljno utjecati na miris ili okus mlijeka ili sira, ili kod koje postoji opasnost od kontaminacije bakterijama.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, mužnja te proizvodnja i zrenje sira moraju se obavljati na određenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Prvo pakiranje sireva obavlja se u zemljopisnom području prije nego što se sirevi otpreme iz pogona za zrenje sira – to je posljednja faza proizvodnje sira „Reblochon” / „Reblochon de Savoie”. Tom se odredbom omogućuje očuvanje kvalitete kore proizvoda te sprječava isušivanje i razvoj nepoželjnih plijesni. Navedeno prvo pakiranje ne isključuje mogućnost da se proizvod kasnije ponovno pakira u drugom pogonu.

Takvo pakiranje prilagođenom ambalažom uključuje lažno dno od smrekovine na najmanje jednoj od ploha sira koji se prodaje cijeli ili u polovicama. Komadi moraju imati tri plohe prekrivene korom.

Za proizvode namijenjene prehrambenom industrijskom sektoru pojedinačno pakiranje nije obvezno, ali ti sirevi moraju biti pakirani u trenutku kad se otpremaju iz zemljopisnog područja.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Etiketa sira mora sadržavati ime oznake izvornosti „Reblochon” ili „Reblochon de Savoie” napisano slovima veličine najmanje dvije trećine najvećih slova na etiketi. Usto, etiketa manjeg sira utvrđenog u točki 3.2. može sadržavati ime oznake izvornosti i pojam „mali”.

Neovisno o propisanim oznakama koje se primjenjuju na sve sireve i na prethodno navedeni pojam, zabranjena je upotreba svakog pridjevka ili druge oznake uz predmetnu oznaku pri označivanju, oglašavanju, na računima i vrijednosnicama, uz izuzetak posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.

Etiketa u istom vidnom polju mora sadržavati naziv zaštićene oznake izvornosti „Reblochon” ili „Reblochon de Savoie” i oznaku ZOI-ja Europske unije. Može sadržavati i naziv „zaštićena oznaka izvornosti”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća dvije trećine departmana Haute-Savoie (cijeli dio istočno od grada Annecyja na više od 500 metara nadmorske visine) te nekoliko općina ili odjeljaka općina u departmanu Savoie.

Departman Haute-Savoie:

Abondance, Alex, Allinges, Amancy, Andilly, Annecy samo za područje bivše općine Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonnevaux, Bonneville, Bons-en-Chablais, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cervens, Chamonix-Mont-Blanc, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cordon, Cornier, Cranves-Sales, Cruseilles, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Draillant, Duingt, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Faucigny, Faverges-Seythenex, Fessy, Féternes, Fillières, Fillinges, Giez, Glières-Val-de-Borne, Groisy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Juvigny, La Balme-de-Thuy, La Baume, La Chapelle-d'Abondance, La Chapelle-Rambaud, La Chapelle-Saint-Maurice, La Clusaz, La Côte-d'Arbroz, La Forclaz, La Muraz, La Rivière-Enverse, La Roche-sur-Foron, Lathuile, La Tour, La Vernaz, Le Biot, Le Bouchet-Mont-Charvin, Le Lyaud, Le Grand-Bornand, Le Reposoir, Le Sappey, Leschaux, Les Clefs, Les Contamines-Montjoie, Les Gets, Les Houches, Les Villards-sur-Thônes, Lucinges, Lullin, Lully, Manigod, Marcellaz-en-Faucigny, Machilly, Magland, Margencel, Marignier, Marnaz, Megève, Mégevette, Menthonnex-en-Bornes, Menthon-Saint-Bernard, Mieussy, Monnetier-Mornex, Montriond, Mont-Saxonnex, Morillon, Morzine, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Novel, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, Reignier-Esery, Reyvroz, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eustache, Saint-Férréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Jean-d'Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, Saxel, Scientrier, Scionzier, Serraval, Servoz, Sevrier, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires-Montmin, Taninges, Thônes, Thyez, Vailly, Vacheresse, Val de Chaise, Vallorcine, Verchaix, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

Departman Savoie:

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (odjeljci G1 i G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (odjeljci A1, A2 i A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Proizvod „Reblochon” ili „Reblochon de Savoie” sir je od punomasnog i sirovog kravljeg mlijeka koje se dobiva od lokalnih pasmina koje su se prilagodile planinskom podneblju. Njegova veličina te kremasta i meka struktura rezultat su znanja i umijeća proizvodnje koja postoje i danas, a izvorno se temelje na upotrebi malih količina mlijeka bogatog masnim tvarima.

Zemljopisno se područje nalazi u sjevernim Alpama i obuhvaća planinske regije između jezera Léman i masiva Mont-Blanc. Osobito izražen reljef sastoji se od masiva čija nadmorska visina od zapada prema istoku sve više raste (1 000 metara na zapadnim obroncima, više od 2 000 metara na vrhovima vapnenačkih masiva, a više od 4 000 metara na masivu Mont-Blanc) i koji su odvojeni velikim dolinama čija nadmorska visina iznosi više od 500 metara. Klima je planinska i izravno izložena strujanjima sa zapada. Odlikuje se obilnim padalinama.

Najveći je dio poljoprivrednih površina prekriven pašnjacima. Regija se odlikuje osobito snažnim razvojem trajnih visinskih pašnjaka, tzv. alpskih pašnjaka. Njih karakterizira velika biljna raznolikost povezana s raznovrsnošću uvjeta tog područja (tlo, vodna bilanca, izloženost, nadmorska visina...) i upotrebom (pastirske prakse). Devedeset posto travnatih površina su trajni pašnjaci na kojima prevladava oštrica, koja se smatra vrlo dobrom krmnom travom, bijela djetelina i crvena djetelina. Nalazimo i bogate sjenokoše, srednje bogate sjenokoše ili pašnjake i siromašne ili suhe sjenokoše ili pašnjake.

Jedna od odlika mljekarskih gospodarstava zemljopisnog područja jest i upotreba alpskih pašnjaka ljeti. Život stada pod velikim je utjecajem godišnjih doba.

Proizvođači mlijeka uzgajaju pasmine mliječnih krava koje potječu iz planinskih regija prilagođene fizičkim i klimatskim ograničenjima podneblja (građa prilagođena ispaši na kosim pašnjacima, toplinska otpornost, sposobnost ispaše u ljetnom razdoblju i probavljanja suhog krmiva u zimskom razdoblju), uz redovitu proizvodnju kvalitetnog mlijeka.

Ishrana mliječnih krava prvenstveno se sastoji od svježe trave koju krave pasu tijekom ljetnog razdoblja i suhog krmiva tijekom zimskog razdoblja. Dodatci u ishrani količinski su ograničeni kako bi imanja očuvala praksu uzgoja koji nije intenzivan.

Naziv „Reblochon de Savoie” dolazi od riječi „reblâche” koja znači „musti po drugi put”. Takva je praksa bila uobičajena od 18. stoljeća: farmer koji je unajmljivao alpski pašnjak morao je vlasniku plaćati naknadu. Životinja koja u tom trenutku nije bila potpuno pomuzena davala je tijekom te druge mužnje malu količinu mlijeka koje je međutim bilo vrlo kremasto jer se pri kraju mužnje dobiva mlijeko bogato masnim tvarima. Budući da su sirari tako raspolagali malom količinom mlijeka prilično bogatog masnim tvarima, proizvodili su kremaste male sireve.

Rad sirara, koji se temelji na znanju i umijeću njihovih predaka, ima odlučujuću ulogu u otkrivanju aromatskog potencijala sira „Reblochon” / „Reblochon de Savoie”. Obradom sirovog mlijeka na niskoj temperaturi bez prethodne obrade omogućuje se da njegove najbolje karakteristike dođu do izražaja. Krave se muzu dvaput dnevno i zato se mlijeko mora upotrebljavati brzo i precizno. Obradom punomasnog sirovog mlijeka podrazumijeva se rad u otvorenim bačvama kako bi sirar lakše pogledom i dodirom pratio eventualne promjene mlijeka i prilagodio proizvodne postupke.

Dozrijevanje se najprije provodilo u okviru farme na alpskim pašnjacima, a zatim i u dolini koja je svojom relativno lakom dostupnošću pogodovala razvoju zanimanja sirara zaduženog za dozrijevanje sira. Sirar zadužen za dozrijevanje sira mora obavljati više zadaća te prije svega nadzirati vlažnost i temperaturu zrenja koja imaju važnu ulogu u razvoju mikoflore (koja kori sira daje karakterističan izgled).

Trgovanje sirom „Reblochon” uzelo je maha u 19. stoljeću, kada se razvilo specifično umijeće pregovaranja, olakšano širenjem komunikacijskih putova.

Sir „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” tlačen je nekuhani sir od punomasnog i sirovog kravljeg mlijeka koje se prije proizvodnje ni na koji način ne obrađuje.

Može se proizvoditi u manjem obliku. Plosnatog je cilindričnog oblika, blago zaobljenog ruba.

Kremast i mekan, blago slan krem boje do boje bjelokosti. Tanka kora žute do žutonarančaste boje prekrivena je tankim slojem bijele plijesni.

Cijelo zemljopisno područje oznake dobro je navodnjeno planinsko područje, a to omogućuje dobar rast trave u proljeće i ljeto. Raznolikost ovog područja, od nadmorske visine i orijentacije planinskih pašnjaka do vrsta stijenja, pašnjake odlikuje veliko botaničko bogatstvo: svaki krajolik ima vlastitu jedinstvenu skupinu biljnih vrsta.

Brojne biljne vrste koje su prisutne u tim skupinama imaju snažne aromatske vrijednosti koje doprinose karakteru sira „Reblochon” / „Reblochon de Savoie”.

U tom vrlo zahtjevnom području samo planinske pasmine mogu podnijeti način života koji podrazumijeva zimovanje u stajama u dolini i intenzivno svakodnevno kretanje po alpskim pašnjacima.

Te pasmine u takvim uvjetima proizvode mlijeko bogato bjelančevinama i vrlo pogodno za proizvodnju sira: gruš koji se dobiva nakon dodavanja sirila čvrst je i dobiva se velika količina sira.

Sir „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” prvotno je nastao u proizvodnji koja se temeljila na malim količinama mlijeka bogatog masnim tvarima i rezultat je obrade jednostavnom tehnologijom (malo zagrijavanja, brzo dodavanje starter-kultura, bez sušenja u bačvi) zbog koje dozrijevanje kratko traje. Tijekom tog dozrijevanja istodobno se na površini sira pojavljuje nekoliko skupina mikroba i one se međusobno izmjenjuju. Ta se izmjena očituje prvenstveno u razvoju pH-vrijednosti i sadržaju soli u kori. Ta mikoflora i posebno Geotrichum candidum daju siru „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” nježnu bijelu plijesan koja uvelike pridonosi i razvoju teksture i okusa sira.

Stoga su organoleptička svojstva sira „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” povezana s ishranom mliječnih krava (ispašom i krmivom) koja potječe od flore koja je prilagođena prethodno opisanim klimatskim uvjetima te sa znanjem i umijećem sirara te djelatnika zaduženih za dozrijevanje sira.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8edfe34a-d472-4f74-9c4a-8f06b6b3dee2

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

| 16.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 89/23

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2021/C 89/09)

Europska komisija odobrila je ovaj zahtjev za manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene može se pregledati u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„MIEL DE GALICIA”/„MEL DE GALICIA”

EU br.: PGI-ES-0278-AM01 – 16.9.2020

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Nazivi

„Miel de Galicia”/„Mel de Galicia”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.4.: Ostali proizvodi životinjskog podrijetla

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Miel de Galicia”/„Mel de Galicia” dodjeljuje se medu sa svojstvima iz specifikacije proizvoda koji je proizveden, obrađen i pakiran u skladu sa svim zahtjevima iz specifikacije proizvoda, priručnika za kontrolu kvalitete i važećeg zakonodavstva. Proizvodi se u košnicama s pomičnim okvirima za saće, a vadi cijeđenjem ili centrifugiranjem. Gotov je proizvod u tekućem, kristaliziranom ili kremastom obliku ili u obliku pčelinjeg saća (cijelo saće ili dijelovi saća).

„Miel de Galicia” može se kategorizirati prema botaničkom podrijetlu kako slijedi:

| — | poliflorni med, |
| --- | --- |

—

poliflorni med,

| — | monoflorni med od eukaliptusa, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od eukaliptusa,

| — | monoflorni med od kestena, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od kestena,

| — | monoflorni med od kupine, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od kupine,

| — | monoflorni med od vrijeska, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od vrijeska,

| — | medljikovac. |
| --- | --- |

—

medljikovac.

Fizikalna i kemijska svojstva:

| — | udio vlage: najviše 18,5 %, |
| --- | --- |

—

udio vlage: najviše 18,5 %,

| — | dijastazna aktivnost: najmanje 9 jedinica po Schadeu; vrste meda s niskim sadržajem enzima moraju postići najmanje 4 jedinice po Schadeu, pod uvjetom da sadržaj hidroksimetilfurfurala nije veći od 10 mg/kg, |
| --- | --- |

—

dijastazna aktivnost: najmanje 9 jedinica po Schadeu; vrste meda s niskim sadržajem enzima moraju postići najmanje 4 jedinice po Schadeu, pod uvjetom da sadržaj hidroksimetilfurfurala nije veći od 10 mg/kg,

| — | hidroksimetilfurfural: najviše 28 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural: najviše 28 mg/kg.

Melisopalinološka svojstva:

općenito, spektar peluda u cjelini mora odgovarati tipičnom profilu galicijskih vrsta meda.

U svakom slučaju, kombinacija peluda Helianthus annuus, Olea europaea i Cistus ladanifer ne smije prelaziti 5 % ukupnog spektra peluda.

Na spektar peluda primjenjuju se i sljedeći zahtjevi, ovisno o podrijetlu cvijeta različitih navedenih vrsta meda:

| a) | poliflorni med: pelud mora većinom dolaziti od vrsta Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp., Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. i Brassica sp., |
| --- | --- |

a)

poliflorni med: pelud mora većinom dolaziti od vrsta Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp., Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. i Brassica sp.,

| b) | monoflorni med:






  — | med od eukaliptusa: sadržaj peluda eukaliptusa (Eucaliptus sp.) mora biti najmanje 70 %, |
| --- | --- | --- |

b)

monoflorni med:

—

med od eukaliptusa: sadržaj peluda eukaliptusa (Eucaliptus sp.) mora biti najmanje 70 %,

| — | med od kestena: sadržaj peluda kestena (Castanea sp.) mora biti najmanje 70 %, |
| --- | --- |

—

med od kestena: sadržaj peluda kestena (Castanea sp.) mora biti najmanje 70 %,

| — | med od kupine: sadržaj peluda kupina (Rubus sp.) mora biti najmanje 45 %, |
| --- | --- |

—

med od kupine: sadržaj peluda kupina (Rubus sp.) mora biti najmanje 45 %,

| — | med od vrijeska: sadržaj peluda vrijeska (Erica sp.) mora biti najmanje 30 %, |
| --- | --- |

—

med od vrijeska: sadržaj peluda vrijeska (Erica sp.) mora biti najmanje 30 %,

| c) | medljikovac: spektar peluda mora sadržavati pelud biljaka koje su tipične za vegetaciju u Galiciji, a posebno Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista i Erica. |
| --- | --- |

c)

medljikovac: spektar peluda mora sadržavati pelud biljaka koje su tipične za vegetaciju u Galiciji, a posebno Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista i Erica.

Organoleptička svojstva:

Med u pravilu mora imati organoleptička svojstva (boju, miris i okus) koja odgovaraju njegovu cvjetnom podrijetlu. Ovisno o tom podrijetlu prepoznatljiva su organoleptička svojstva sljedeća:

| — | poliflorni med: boja od jantarne (svijetle ili tamne) do tamne; cvjetni ili biljni miris; sladak okus s mogućim natruhama prevladavajućeg cvijeća; moguća je i doza trpkosti, |
| --- | --- |

—

poliflorni med: boja od jantarne (svijetle ili tamne) do tamne; cvjetni ili biljni miris; sladak okus s mogućim natruhama prevladavajućeg cvijeća; moguća je i doza trpkosti,

| — | monoflorni med od eukaliptusa: svijetlojantarna ili jantarna boja; cvjetni miris, često s natruhom voska; pretežno sladak okus, koji može biti dopunjen kiselkastim ili slanim, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od eukaliptusa: svijetlojantarna ili jantarna boja; cvjetni miris, često s natruhom voska; pretežno sladak okus, koji može biti dopunjen kiselkastim ili slanim,

| — | monoflorni med od kestena: jantarna do tamna boja, ponekad s crvenkastim nijansama; po mogućnosti biljni miris; okus je pretežno sladak, ponekad s primjesom slanog, a može biti i gorkast i kiselkast; moguća je i trpkost, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od kestena: jantarna do tamna boja, ponekad s crvenkastim nijansama; po mogućnosti biljni miris; okus je pretežno sladak, ponekad s primjesom slanog, a može biti i gorkast i kiselkast; moguća je i trpkost,

| — | monoflorni med od kupine: svijetlojantarna do tamnojantarna boja; cvjetni i/ili voćni miris; uglavnom sladak, ali s mogućim natruhama kiselosti, slanoće i/ili gorčine, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od kupine: svijetlojantarna do tamnojantarna boja; cvjetni i/ili voćni miris; uglavnom sladak, ali s mogućim natruhama kiselosti, slanoće i/ili gorčine,

| — | monoflorni med od vrijeska: jantarna, tamnojantarna boja ili tamna boja s crvenkastim tonovima; biljni miris, a moguć je i cvjetni; uglavnom sladak, obično uz nešto gorčine, ponekad i slanoće i/ili kiselosti, |
| --- | --- |

—

monoflorni med od vrijeska: jantarna, tamnojantarna boja ili tamna boja s crvenkastim tonovima; biljni miris, a moguć je i cvjetni; uglavnom sladak, obično uz nešto gorčine, ponekad i slanoće i/ili kiselosti,

| — | medljikovac: tamnojantarna do tamna boja; često biljni miris; sladak, s natruhom slanoće i/ili gorčine. |
| --- | --- |

—

medljikovac: tamnojantarna do tamna boja; često biljni miris; sladak, s natruhom slanoće i/ili gorčine.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Aktivnosti za vrijeme i nakon proizvodnje (vađenje, skladištenje i pakiranje) moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Med se pakira u objektima navedenima u registru objekata za pakiranje koji vodi regulatorni odbor. Med za izravnu potrošnju obično se pakira u posude od 500 g–1 000 g.

Posuda mora biti hermetički zatvorena kako bi se spriječio gubitak prirodnih aroma i ulazak stranih mirisa ili atmosferske vlage, koji bi mogli utjecati na proizvod. Za pakiranje se treba upotrebljavati prozirno, bezbojno staklo. Dopušteni su i drugi materijali ako su odobreni kao prikladni za upotrebu za prehrambene proizvode. Dijelovi saća trebaju se pakirati u odobrene materijale za pakiranje.

Nadalje, pakiranje se mora provoditi u objektima koji med dobivaju samo iz pčelinjaka navedenima u registrima ZOZP-a. Označivanje (naljepnicama s prednje i stražnje strane) mora se provoditi u istim objektima kao i pakiranje pod nadzorom regulatornog tijela. Te su mjere potrebne kako bi se očuvala kvaliteta i osigurala sljedivost proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Nakon certifikacije med koji se stavlja na tržište pod ZOZP-om „Miel de Galicia” mora se obilježiti naljepnicom s posebnim zaštitnim znakom svakog punitelja meda, koja se upotrebljava jedino za vrste meda obuhvaćene ZOZP-om, i naljepnicom na stražnjoj strani posude s alfanumeričkim kodom serije u nizu. Te naljepnice na stražnjoj strani posude odobrava i izdaje regulatorno tijelo, a na njima je prikazan i službeni logotip ZOZP-a „Miel de Galicia”.

I na naljepnici s prednje strane i na onoj sa stražnje strane posude moraju se nalaziti tekst indicación geográfica protegida [zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla] i službeni naziv u bilo kojem od dva oblika: „Miel de Galicia” ili „Mel de Galicia”.

Medljikovac se može označiti terminom miel de bosque [šumski med].

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje, prerade i pakiranja vrsta meda pod ZOZP-om „Miel de Galicia” obuhvaća cijelu Autonomnu zajednicu Galiciju.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Registracija te oznake zemljopisnog podrijetla temelji se na njezinu ugledu i postojanju određenih posebnih svojstava povezanih s prirodnim okolišem u kojem se proizvodi.

Ugled

Pčelarstvo je u Galiciji bilo na vrhuncu prije uvođenja šećera, kad je med bio vrlo cijenjen kao sladilo i zbog posebnih ljekovitih svojstava. Prema cenzusu pod nazivom Catastro de Ensenada iz 1752.–1753., u Galiciji je bilo ukupno 366 339 tradicionalnih košnica (lokalno poznatih kao trobos ili cortizos), koje na mnogim mjestima i dalje postoje. To jasno pokazuje da je pčelarstvo u Galiciji važno od davnina, što se odrazilo i u lokalnim toponimima.

Tradicionalna seoska zdanja poznata kao cortín, albar, abellariza, albiza ili albariza, visokih zidova, otvorena krova i ovalna, okrugla, a katkad i četverokutna oblika, osmišljena su za držanje i zaštitu košnica od upada životinja (uglavnom medvjeda). I danas postoje u gorskim predjelima Galicije, posebno na istočnim gorjima Sierra de Ancares i Sierra del Caurel te Sierra del Suído. Neka od njih i dalje su funkcionalna.

Don Benigno Ledo, župnik župe Argozón (Chantada, Lugo), 1880. izradio je prvu košnicu s pokretnim saćem. Nekoliko godina kasnije izradio je prvu košnicu namijenjenu za rasplod dijeljenjem i za uzgoj matica, a nazvao ju je „košnica za uzgoj”. O njegovoj važnosti za pčelarstvo u Galiciji, ali i u cijeloj Španjolskoj, svjedoči Roma Fábrega, koji u svojoj knjizi o pčelarstvu spominje da je prvi Španjolac koji je imao košnice s pokretnim saćem bio galicijski „župnik pčela” don Benigno Ledo.

Prvo djelo o pčelarstvu objavljeno u Galiciji vjerojatno je Manual de Apicultura [„Priručnik za pčelarstvo”] don Ramóna Pimentela Méndeza (1893.), napisano posebno za galicijske pčelare.

„Miel de Galicia” nalazi se na popisu Inventario Español de Productos Tradicionales [„Španjolski popis tradicionalnih proizvoda”], koji je 1996. izdalo španjolsko Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i prehrane (stranice 174. i 175.). Proizvod je jedna od većih komercijalnih atrakcija u vrijeme tradicionalnih jesenskih svetkovina.

Ministarstvo poljoprivrede i ribarstva 1998. naručilo je studiju o trgovini medom u Španjolskoj, u kojoj se pokazalo da su potrošnja i cijena meda u sjeverozapadnom dijelu zemlje (Galicija) veće nego u ostatku Španjolske. Potrošači od davnina cijene med proizveden u Galiciji, zbog čega ima veću tržišnu vrijednost nego med iz drugih dijelova Španjolske.

Posebna svojstva povezana s prirodnim okolišem

Galicija je jedna od najstarijih teritorijalnih cjelina u Španjolskoj, a smještena je na sjeverozapadnom dijelu Pirinejskog poluotoka. Naziv joj se gotovo pa i nije mijenjao od rimskog doba (Rimljani su je zvali Gallaecia), a granice su joj gotovo iste već više od osam stoljeća. Administrativne granice regije podudaraju se sa zemljopisnima, zbog kojih je od sjevera prema jugu i od istoka prema zapadu tradicionalno izolirana od susjednih regija, čime se može objasniti i zašto je zadržala svoj jezik.

Te zemljopisne granice oblikuju i klimu Galicije. Zahvaljujući ušćima i dolinama rijeka utjecaji s mora prodiru u kopnena područja, što je posljedica strujanja s jugozapada prema sjeveroistoku (pojava koje nema nigdje drugdje na španjolskim obalama). Visoki planinski lanci ograničavaju prolazak različitih vremenskih fronti, zbog čega klima te regije ima posebne značajke u pogledu temperature i oborina.

Osim toga, veći dio Galicije od tradicionalnih se pčelarskih područja na Sredozemlju razlikuje s obzirom na geološke uvjete i svojstva tla. Kisela tla prevladavaju i oblikuju lokalnu floru, a time i proizvodnju nektara te svojstva lokalnih vrsta meda.

Regija se stoga svojim prirodnim obilježjima u potpunosti razlikuje od ostatka Pirinejskog poluotoka. Te su razlike posljedica geomorfoloških, klimatskih i bioloških čimbenika te sastava tla. Oni utječu na lokalnu floru, koja se prilagodila prirodnim uvjetima nastalima zbog djelovanja svih navedenih čimbenika.

Galicija je relativno ujednačeno područje kad je riječ o biljkama od kojih nastaje nektar za proizvodnju meda. Najvažnije razlike među lokalnim vrstama meda proizlaze iz obilja glavnih biljaka od kojih se dobiva pelud. Pet glavnih vrsta peluda pojavljuje se u većini vrsta meda iz Galicije: Castanea sativa, Rubus, Cytisus, Erica i Eucalyptus. Eukaliptus je vrlo raširen priobalnim područjima. U unutrašnjosti se proizvodnja meda temelji na obilju triju biljnih vrsta: Castanea Sativa, Erica i Rubus.

Ukratko, zahvaljujući zemljopisnom položaju i posebnim značajkama Galicije vrste meda iz te regije odlikuju se jedinstvenim svojstvima po kojima se razlikuju od vrsta proizvedenih u drugim regijama.

Analiza peluda jedan je od najkorisnijih analitičkih alata za utvrđivanje zemljopisne posebnosti meda. Pokazala je da vrste meda iz Galicije imaju sljedeća posebna svojstva po kojima se razlikuju od drugih vrsta meda:

| — | njihov je peludni profil jedinstven i poseban, čime se razlikuju od vrsta meda proizvedenih u susjednim regijama, |
| --- | --- |

—

njihov je peludni profil jedinstven i poseban, čime se razlikuju od vrsta meda proizvedenih u susjednim regijama,

| — | sadržavaju vrlo malo peluda ili uopće ne sadržavaju pelud iz porodice Lamiaceae, kao što su Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha itd. (manje od 1 %), |
| --- | --- |

—

sadržavaju vrlo malo peluda ili uopće ne sadržavaju pelud iz porodice Lamiaceae, kao što su Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha itd. (manje od 1 %),

| — | sadržavaju vrlo malo peluda ili uopće ne sadržavaju pelud vrsta Helianthus annuus, Citrus ili Olea europaea (manje od 1 %), |
| --- | --- |

—

sadržavaju vrlo malo peluda ili uopće ne sadržavaju pelud vrsta Helianthus annuus, Citrus ili Olea europaea (manje od 1 %),

| — | sadržavaju vrlo malo peluda ili uopće ne sadržavaju pelud vrste Cistus ladanifer (manje od 1 %), |
| --- | --- |

—

sadržavaju vrlo malo peluda ili uopće ne sadržavaju pelud vrste Cistus ladanifer (manje od 1 %),

| — | ne sadržavaju pelud vrsta Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens ili Diplotaxis erucoides. |
| --- | --- |

—

ne sadržavaju pelud vrsta Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens ili Diplotaxis erucoides.

Stoga ZOZP „Miel de Galicia” ima nekoliko posebnih svojstava koja proizlaze iz njegova prirodnog okruženja.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego_de_condiciones_Miel_de_Galicia_julio_2020_final.pdf

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---