# Službeni list C 106/26.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 106 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.26. ožujka 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 106

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.26. ožujka 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021. |
| 2021/C 106/01 | Rezolucija Europskog odbora regija o kampanji cijepljenja protiv bolesti COVID-19 | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021. |
| 2021/C 106/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost | 3 |
| 2021/C 106/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Potpora zapošljavanju mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju i jačanje Garancije za mlade | 7 |
| 2021/C 106/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prekogranične javne usluge u Europi | 12 |
| 2021/C 106/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Agroekologija | 19 |
| 2021/C 106/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Unija ravnopravnosti: Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma | 25 |
| 2021/C 106/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Novi europski istraživački prostor (EIP) za istraživanje i inovacije | 31 |
| 2021/C 106/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ponovno pokretanje kulturnog i kreativnog sektora | 38 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021.

2021/C 106/01

Rezolucija Europskog odbora regija o kampanji cijepljenja protiv bolesti COVID-19

1

MIŠLJENJA

Odbor regija

Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021.

2021/C 106/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost

3

2021/C 106/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Potpora zapošljavanju mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju i jačanje Garancije za mlade

7

2021/C 106/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Prekogranične javne usluge u Europi

12

2021/C 106/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Agroekologija

19

2021/C 106/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Unija ravnopravnosti: Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma

25

2021/C 106/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Novi europski istraživački prostor (EIP) za istraživanje i inovacije

31

2021/C 106/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Ponovno pokretanje kulturnog i kreativnog sektora

38

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regija |
| | Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021. |
| 2021/C 106/09 | Mišljenja Europskog odbora regija – Osmi program djelovanja za okoliš | 44 |

III   Pripremni akti

Odbor regija

Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021.

2021/C 106/09

Mišljenja Europskog odbora regija – Osmi program djelovanja za okoliš

44

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021.

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/1

---

Rezolucija Europskog odbora regija o kampanji cijepljenja protiv bolesti COVID-19

(2021/C 106/01)

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | podržava strategiju EU-a za cijepljenje kao izraz solidarnosti, jedinstva i učinkovitosti te kao proces koji se temelji na načelima jednakog pristupa cjepivima za sve građane EU-a, cjenovne pristupačnosti i sigurnosti; odbacuje nacionalizam u pristupu tom pitanju jer to nije u skladu s navedenim načelima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja revolucionarni napredak u znanstvenim istraživanjima i inovacijama koji je zahvaljujući globalnoj suradnji rezultirao sigurnim i djelotvornim cjepivima u rekordnom roku; smatra da je cijepljenje prekretnica koja će označiti početak izlaska iz najgore faze pandemije i prevladavanja njezinih dramatičnih posljedica na društveni i gospodarski život i mentalno zdravlje u EU-u. Međutim, cijepljenje samo po sebi nije dovoljno već se i broj zaraženih mora brzo smanjiti prije pojave novih sojeva virusa, za koje djelotvornost trenutačnih cjepiva još nije dokazana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ustraje u tome da postupak pregovaranja o pristupu cjepivima protiv bolesti COVID-19 i njihovog odobravanja mora biti transparentan; nada se da će aktualno i buduće pribavljanje doza cjepiva i dalje biti dobro koordinirano te da će se o njemu izvješćivati na razini EU-a; potiče države članice da ne postupaju s cjepivima na isti način kao i s pandemijom na njezinu početku, kada su neke od njih pokazale nedostatak solidarnosti, što je dovelo do nestašice zaštitne opreme, maski i respiratora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava kampanje cijepljenja koje provode EU, Svjetska zdravstvena organizacija i države članice te poziva na povećanje proizvodnje i dostave cjepiva, ubrzanje cijepljenja te pružanje više informacija kako bi se građanima EU-a što prije ponudio termin za cijepljenje u okviru jednostavnog i usklađenog postupka i bez obzira na njihov geografski položaj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa zabrinutošću primjećuje postojanost virusa koji uzrokuje bolest COVID-19 i poteškoće s kojima se Europa i svijet suočavaju pri obuzdavanju pandemije i napuštanju restriktivnih mjera; također je zabrinut zbog aktualnog tijeka proizvodnje i uvođenja cjepiva diljem EU-a jer su pojedini proizvođači cjepiva znatno smanjili isporuke i tako primorali nacionalne vlasti da revidiraju svoje planove za distribuciju cjepiva; stoga smatra da je od ključne važnosti da europske institucije poduzmu odgovarajuće mjere kako bi osigurale da proizvođači ispune svoje ugovorne obveze; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su mnoge lokalne i regionalne vlasti nadležne za zdravstvena pitanja i spremne podržati uvođenje cjepiva, posebno u pogledu logistike, te sudjelovati u kampanjama i aktivnostima informiranja kako bi se povećalo povjerenje građana i njihovo prihvaćanje cjepiva te ubrzao postupak cijepljenja; stoga potiče države članice da aktivno uključe lokalne i regionalne vlasti u svoje kampanje, kao i u brzu provedbu svojih strategija cijepljenja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | s obzirom na to da 70 % stanovništva mora biti cijepljeno kako bi se pandemija okončala, zabrinut je zbog činjenice da se manje od polovine europskog stanovništva želi cijepiti tijekom 2021. Gotovo jedna trećina stanovništva u sedam država članica u potpunosti se protivi cijepljenju, dok gotovo dvije trećine Europljana smatra da su cjepiva prebrzo proizvedena (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je ključno uvjeriti javnost da je tehnologija koja se koristi sigurna i da je brza proizvodnja rezultat iznadprosječne razine financijskih i ljudskih resursa uloženih u razvoj tih cjepiva; također smatra da su čelnici na podnacionalnoj razini u idealnom položaju da doprinesu prenošenju te poruke o sigurnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | upozorava na posljedice lažnih vijesti i dezinformacija koje bi mogle ugroziti izglede za brzo masovno cijepljenje i poziva na veću osviještenost o mogućnosti prijevara u okviru kampanje cijepljenja; smatra da bi uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti moglo znatno doprinijeti suzbijanju dezinformacija i nesigurnosti u vezi s cijepljenjem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na uspostavu europskog sustava za praćenje procijepljenosti i distribucije cjepiva po regijama, čime bi se poboljšale transparentnost i koordinacija te pomoglo u utvrđivanju nedostataka; smatra da bi javnost trebala biti u potpunosti informirana o odobrenjima, dostupnosti i uvođenju cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europskoj komisiji i državama članicama nudi svoju pomoć, kao i pomoć svojih članova i članica u podupiranju kampanja cijepljenja u vidu razmjene najboljih praksi i širenja informacija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podržava namjeru Vijeća da uvede standardiziran i interoperabilan oblik dokaza o cijepljenju u medicinske svrhe, s obzirom na to da je dokumentacija o cijepljenju medicinska nužnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ustraje u tome da EU treba imati vodeću ulogu u olakšavanju pristupa cjepivima diljem svijeta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na sveobuhvatnu evaluaciju odgovora Europske unije, država članica te regija i općina na izbijanje pandemije COVID-a 19 te na donošenje odgovarajućih zaključaka iz medicinske, gospodarske, socijalne i administrativne perspektive te iz perspektive nadležnosti. |
| --- | --- |

14.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Anketa Europske komisije (GU COMM.A3) „Javno mišljenje o cijepljenju protiv bolesti COVID-19 u EU-u”, prosinac 2020.

1

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021.

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/3

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost

(2021/C 106/02)

| Izvjestitelj: | Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsjednik Vijeća okruga Harghita |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost”
  COM(2020) 274 final
  Prijedlog preporuke Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost
  COM(2020) 275 final |

Izvjestitelj:

Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsjednik Vijeća okruga Harghita

Referentni dokumenti:

Komunikacija „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost”

COM(2020) 274 final

Prijedlog preporuke Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost

COM(2020) 275 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Glavne poruke

| 1. | zalaže se za uvažavanje i poštovanje ključnih uloga lokalnih i regionalnih vlasti i država članica u glavnim politikama EU-a, ali i u području vještina: kao vlasnika relevantne infrastrukture, korisnika fondova EU-a i nacionalnih i regionalnih potpora te glavnih pristupnih točaka lokalnim i regionalnim zajednicama. Istodobno žali zbog toga što ta uloga nije prepoznata u aktualnoj Komunikaciji Europske komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe potrebu da se zaposlenike u energetski intenzivnim sektorima informira o izazovima i prilikama koje donose digitalna i zelena tranzicija te da im se na odgovarajući način pruži podrška; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zanimanjem pozdravlja pokretanje europskog pakta za promicanje zajedničkog djelovanja kako bi se maksimalno povećao učinak ulaganja u unaprjeđivanju postojećih vještina (usavršavanje) i osposobljavanju za nove vještine (prekvalificiranje). Lokalne i regionalne vlasti moraju sudjelovati i surađivati u tom paktu i jasno se obvezati na pružanje osposobljavanja svim radno sposobnim osobama diljem Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | predlaže da regionalne teritorijalne strategije i paktovi koji se odnose na zeleni plan budu povezani s politikama vještina i ulaganjima potrebnima određenoj regiji. Također treba bolje razumjeti regionalne potrebe i mogućnosti povezane s vještinama, koje je neophodno analizirati za svaki dotični sektor, s naglaskom na niskougljičnim tehnologijama i održivosti, a posebno za sektor proizvodnje automobila, građevinarstvo, građevinske usluge, industriju dizajna i kreativnu industriju, farmaceutiku, IKT i prehrambeni sektor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da u većini država članica lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u financiranju obrazovanja i osmišljavanju politika povezanih s vještinama. Komisija bi trebala poduzeti korake za izgradnju izravnih veza s lokalnim i regionalnim vlastima koje su zainteresirane za ubrzano korištenje sredstava fondova EU-a kroz pilot-projekte, oblikovanje lokalnih i regionalnih strategija i akcijskih planova te povećano financiranje novih inicijativa kako bi se omogućilo djelovanje, čak i ako u srednjoročnoj perspektivi ne budu sklopljeni sporazumi o partnerstvu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je tijekom aktualne pandemije većina obrazovnih sustava brzo i fleksibilno odgovorila na nove izazove, a neke su države članice uvelike ubrzale digitalizaciju obrazovanja. Iako u regijama postoje primjeri uspjeha, Odbor regija predlaže usmjeravanje na:






  a. | jednak pristup novim oblicima obrazovanja i osposobljavanja za sve, uz posebnu usredotočenost na najugroženiju djecu i adolescente, |
| --- | --- | --- |

6.

a.

jednak pristup novim oblicima obrazovanja i osposobljavanja za sve, uz posebnu usredotočenost na najugroženiju djecu i adolescente,

| b. | uklanjanje prepreka u području jezika, uključujući jezična prava etničkih manjina te gluhih i nagluhih osoba koje se koriste znakovnim jezikom, |
| --- | --- |

b.

uklanjanje prepreka u području jezika, uključujući jezična prava etničkih manjina te gluhih i nagluhih osoba koje se koriste znakovnim jezikom,

| c. | osiguravanje pozitivnog utjecaja novih inicijativa i oblika obrazovanja na pristup obrazovanju i osposobljavanju za sve, čime bi se smanjio digitalni jaz i problem nedovoljne pristupačnosti i cjelokupnom stanovništvu osigurao potpun pristup suradničkim alatima, bez obzira na to gdje se nalaze, |
| --- | --- |

c.

osiguravanje pozitivnog utjecaja novih inicijativa i oblika obrazovanja na pristup obrazovanju i osposobljavanju za sve, čime bi se smanjio digitalni jaz i problem nedovoljne pristupačnosti i cjelokupnom stanovništvu osigurao potpun pristup suradničkim alatima, bez obzira na to gdje se nalaze,

| d. | promicanje digitalne povezanosti, posebno u područjima s niskom gustoćom naseljenosti, uključujući tehnologiju te obrazovne materijale i alate kojima se olakšava pristup digitalnom obrazovanju; |
| --- | --- |

d.

promicanje digitalne povezanosti, posebno u područjima s niskom gustoćom naseljenosti, uključujući tehnologiju te obrazovne materijale i alate kojima se olakšava pristup digitalnom obrazovanju;

| 7. | podsjeća da su u smjernicama Europske komisije od 17. rujna o provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost, u dijelu o instrumentu Next Generation EU, usavršavanje i prekvalificiranje navedeni kao jedna od vodećih inicijativa, zajedno s prilagodbom obrazovnih sustava usmjerenom na podupiranje digitalnih vještina te strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u svim dobnim skupinama, što podrazumijeva novu financijsku perspektivu za države članice, a time i za regionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

7.

Preporuke o politikama

| 8. | napominje da se lokalne i regionalne vlasti suočavaju s novim izazovima, posebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Međutim, svakodnevno se pojavljuju i brojne nove inicijative kao odgovor na te izazove, pri čemu su najistaknutiji primjeri digitalizacija obrazovanja i lokalnih poduzeća. Komisija bi trebala analizirati može li uspostaviti europsku platformu s nizom najboljih praksi, koja bi bila dostupna lokalnim i regionalnim vlastima i kojom bi se podupro razvoj strategija i akcijskih planova za prilagodbu i otpornost, koje bi ujedno nadahnule pokretanje novih lokalnih i regionalnih inicijativa. Odbor regija i njegovi članovi pozdravili bi i podržali svaku takvu inicijativu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da strukovno i tehnološko obrazovanje iziskuje praksu i da se uglavnom odvija na konkretnim lokacijama i u obrazovnim objektima, u mnogo većoj mjeri od nastave u području digitalnih, jezičnih i drugih mekih vještina. Trebali bismo početi utvrđivati najbolje prakse u nekim regijama koje mogu potaknuti nove inicijative u drugim regijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži od Komisije da revidira pristup iznesen u Komunikaciji i da uzme u obzir značaj lokalnih i regionalnih vlasti za podupiranje i razvoj infrastrukture povezane s vještinama u većini država članica: te vlasti imaju ključne nadležnosti u politici obrazovanja i osposobljavanja te igraju važnu ulogu u politikama za mlade i u području zapošljavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da nakon kriznih razdoblja kao što je pandemija COVID-a 19, koja dovode do poremećaja sustava obrazovanja i osposobljavanja, često slijede razdoblja visoke nezaposlenosti i ekonomske nesigurnosti. Ujedno je, uz promjene na tržištu rada koje proizlaze iz zelene i digitalne tranzicije, niskokvalificiranim odraslim osobama potrebna hitna potpora za ulazak na tržište rada ili ostanak na njemu (1). Stoga su predložene inicijative za vještine te strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO) prijeko potrebne za osiguravanje provedbe 1. načela europskog stupa socijalnih prava (pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje); |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zanimanjem iščekuje predstojeće odobrenje Deklaracije iz Osnabrücka od strane ministara obrazovanja EU-a s ciljem modernizacije europskog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i produbljivanja prekogranične suradnje unutar europskog prostora obrazovanja (2) te jačanja dobrovoljne prirode preporuke. U tom smislu naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju biti u potpunosti uključene u osmišljavanje i provedbu nacionalnih strategija u vezi s politikama obrazovanja odraslih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe, s obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, da je u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja potrebno unaprijediti rješenja za digitalno osposobljavanje i učenje na daljinu te poboljšati praćenje osoba sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, po mogućnosti bez stvaranja nepotrebnih administrativnih opterećenja. Nadalje ističe da je potrebno povećati privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te osigurati usklađenost i sinergije između sektora strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i općeg obrazovnog sustava. Osim toga, OR poziva na reviziju Europskog okvira za kvalitetna i učinkovita naukovanja kako bi se osiguralo visokokvalitetno, raznoliko i prilagođeno naukovanje te dodatno ističe važnost jednakog pristupa i prava sviju radnika na osposobljavanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se situacija uvelike razlikuje diljem EU-a, što je jedan od glavnih izazova pri osmišljavanju i provedbi novih standarda i praksi za obrazovanje i osposobljavanje. Te regionalne razlike nastaju zbog nedostatka i neusklađenosti vještina u EU-u i vjerojatno će se povećati ako lokalne i regionalne politike ne budu dobro osmišljene i financirane na odgovarajući način. Stoga Odbor regija ponavlja svoj zahtjev da se pri ocjenjivanju napretka u provedbi novog programa vještina i politike strukovnog obrazovanja i osposobljavanja veća pažnja usmjeri na regionalnu razinu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da sve političke intervencije moraju biti u skladu s regionalnim okolnostima i da pristup „jedno rješenje za sve” ne funkcionira. Ta se rješenja moraju na odgovarajući način prilagoditi okviru politike na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je potrebno riješiti pitanje pristupa socijalno isključenih ili ranjivih osoba kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju kako jednak pristup ni u jednoj državi članici ne bi bio otežan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zalaže se za ubrzanje provedbe europskog prostora obrazovanja kako bi se zajamčilo kvalitetno obrazovanje za sve. EU bi na temelju potreba građana trebao poticati, podupirati i nadopunjavati suradnju i razmjenu između obrazovnih sustava i raznih kurikuluma u skladu s podjelom nadležnosti i uz poštovanje načela supsidijarnosti i zabrane usklađivanja u tom području; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da postoji rizik da će prelazak na zeleno gospodarstvo i pandemija štetnije utjecati na manjine, žene, djecu, adolescente, mlade i osobe iz zajednica u nepovoljnom položaju, posebno u udaljenim, rijetko naseljenim ili planinskim regijama u kojima se stanovništvo suočava s većim preprekama i poteškoćama u pristupu kvalitetnom osposobljavanju i obrazovanju. Ta bi se pitanja trebala rješavati na način koji je zasnovan na činjenicama i odgovara na posebne potrebe tih skupina u svim regijama. U tu svrhu predlažemo uvrštavanje osoba s invaliditetom među skupine koje su posebno pogođene prethodno opisanim problemima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | s obzirom na svoju važnu ulogu, nove vještine u području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) moraju biti dostupne u svim regijama i na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uz poštovanje rodne ravnoteže i promicanje dvostruke tranzicije, a učenicima na 2. i 3. razini prema ISCED-u trebalo bi prilikom odabira zanimanja prenositi relevantnost tih disciplina za buduće tržište rada i mogućnosti koje pružaju budućim zaposlenicima. Cilj je usmjeriti njihovo buduće osposobljavanje i obrazovanje prema tim sektorima, vodeći računa o jezičnim pravima i dostupnosti tih novih vještina svim generacijama i skupinama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da bi javna sveučilišta trebala imati prednost kako bi se poticale lokalne i regionalne inicijative te da bi trebalo privući javna i privatna ulaganja za promicanje novih prilika povezanih s vještinama, dok bi se istraživanje u tom području na lokalnoj i regionalnoj razini trebalo usredotočiti na prihvaćanje novih vještina u svim europskim regijama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi europska suradnja u području vještina i strukovnog osposobljavanja trebala biti usmjerena na lokalnu i regionalnu razinu, odnosno na lokalne i regionalne vlasti te stabilizirati pristup školama i ustanovama za osposobljavanje. Takve platforme ne bi smjele biti usmjerene isključivo na države članice i subjekte koji su već uključeni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra vrlo pozitivnim to što se u sklopu mjere 7. Programa vještina uvodi promicanje poslovnih prilika koje nudi socijalna ekonomija, kao što su pomaganje lokalnim zajednicama, provedba lokalnih zelenih planova i aktivacija ranjivih skupina. U tom pogledu preporučujemo veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u izradu akcijskog plana za socijalnu ekonomiju koji je Europska komisija najavila za 2021.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da obrazovni program EU-a Erasmus+ima velik značaj u stjecanju međukulturnih i višejezičnih vještina. Zbog pandemije postoji rizik da mnogi studenti, učenici i naučnici neće moći iskoristiti te mogućnosti. Stoga je potrebno pronaći brza rješenja prilagođena novim okolnostima kako bi se i dalje mogli ostvarivati ciljevi programa Erasmus+, a istodobno, u interesu socijalne uključenosti, pružiti potporu onim studentima, učenicima i naučnicima koji dosad nisu mogli u jednakoj mjeri u njemu sudjelovati; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da su pandemija, zeleni plan i digitalizacija glavni pokretači promjena u europskom gospodarstvu. Promjene su dobrodošle kada je riječ o ciljanim ishodima za okoliš i za budućnost europskog gospodarskog razvoja. Zaposlenici moraju imati pristup novim vještinama za novo doba zelenog i digitalnog rasta kako bi postali otporniji i prilagodili se novim i rastućim sektorima, čime bi se riješio problem neusklađenost ponuđenih i traženih vještina. Zaposlenicima potporu treba pružati ciljanim i prilagođenim smjernicama na radnom mjestu, a osobe koje traže nove mogućnosti zapošljavanja najotvorenije su za učenje novih vještina; istodobno bi trebalo pružati podršku poduzećima koja svojem osoblju omogućuju savjetovanje o osposobljavanju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da postoji potreba za kritičnom masom u pogledu financiranja i potpore za oporavak, izgradnje otpornosti i novih vještina povezanih s obrazovanjem i osposobljavanjem u svim regijama, uključujući osposobljavanje nastavnika i voditelja osposobljavanja, u svim područjima i na svim razinama obrazovanja; imajući to na umu, ustraje u tome da se proračun za programe EU-a kojima se izravno ulaže u obrazovanje i vještine, a posebno Erasmus+ i ESF+, ne bi smio smanjivati; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da su nastavnicima, voditeljima osposobljavanja, studentima i učenicima u svijetu obrazovanja i osposobljavanja koji se brzo digitalizira potrebne nove operativne vještine i vještine koje se temelje na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, ali i bihevioralne vještine koje se odnose na informacijsku, digitalnu i medijsku pismenost (3). Regije i gradovi moraju na temelju lokalnih i regionalnih politika prikupiti dokaze da nastavnici i voditelji osposobljavanja posjeduju potrebne vještine i da su se prilagodili novoj situaciji, a ako postoje uska grla i neusklađenosti, za njih su potrebna prilagođena i koordinirana rješenja u planovima osposobljavanja nastavnika kao i kontinuirano poboljšanje vještina nastavnika; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podržava ideju da se u okviru budućeg programa Obzor Europa moraju provoditi primijenjena i na činjenicama zasnovana istraživanja o utvrđivanju novih vještina, o metodama podučavanja u internetskom digitaliziranom obliku, o ponudi osnovnog skupa vještina svima, uključujući jezične manjine, etničke skupine i marginalizirane skupine, kao i o višerazinskom upravljanju područjima politika povezanima s vještinama, uz aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da lokalna i regionalna partnerstva koje osnuju lokalne i regionalne vlasti, stručne skupine, predstavnici poslodavaca i pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja mogu dovesti do toga da se bolje razumije kako stjecanje vještina u regijama funkcionira na najučinkovitiji i najbrži način. Takva partnerstva mogu poslužiti kao pokretač lokalnih i regionalnih promjena u tom pogledu, i to izgradnjom znanja, razumijevanja i povjerenja te uključivanjem svih zainteresiranih dionika. |
| --- | --- |

28.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Prema podacima Cedefop-a u 2016. je 23 % osoba u dobi od 25 do 64 godine u EU-u imalo nisku razinu obrazovanja, odnosno završeno niže sekundarno obrazovanje ili razinu nižu od toga (ISCED 2). (https://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/statistics-and-indicators/statistics-and-graphs/33-how-many-adults-have-low-level-education#:~:text=%202016%2C%2023.0%25%20of%20people,followed%20by%20Portugal%20(53.1%25)

1

(2)  https://www.eu2020.de/eu2020-en/news/article/eu-education-ministers-karliczek-osnabrueck/2384182

2

(3)  Tehničke napomene Zajedničkog istraživačkog centra: Mapping Digital Competence: Towards a Conceptual Understanding (Mapiranje digitalnih vještina: ususret koncepcijskom razumijevanju), Kirsti Ala-Mutka (https://www.researchgate.net/publication/340375234_Mapping_Digital_Competence_Towards_a_Conceptual_Understanding).

3

Mapping Digital Competence: Towards a Conceptual Understanding

---

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/7

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Potpora zapošljavanju mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju i jačanje Garancije za mlade

(2021/C 106/03)

| Izvjestiteljica: | Romy KARIER (LU/EPP), članica Općinskog vijeća Općine Clervaux |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju
  COM(2020) 276 final
  Prijedlog preporuke vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanju Garancije za mlade i zamjeni preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade
  COM(2020) 277 final |

Izvjestiteljica:

Romy KARIER (LU/EPP), članica Općinskog vijeća Općine Clervaux

Referentni dokumenti:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju

COM(2020) 276 final

Prijedlog preporuke vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanju Garancije za mlade i zamjeni preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade

COM(2020) 277 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja predloženu preporuku Vijeća o jačanju Garancije za mlade, koja se temelji na iskustvima stečenima nakon usvajanja izvornog programa Garancija za mlade 22. travnja 2013. i uvodi bitna poboljšanja poput nove i dosljednije strukture podijeljene na četiri zasebne faze, jačeg naglaska na osobama koje dugoročno nisu zaposlene, ne obrazuju se ni osposobljavaju (dugoročni NEET-ovi) i poboljšanja elemenata uključivosti. Prijedlog je od posebne važnosti u kontekstu krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, koja nerazmjerno pogađa mlade; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja prijedlog Komisije da se Garancijom za mlade obuhvati i dobna skupina od 25 do 29 godina jer bi se time doprlo do većeg broja mladih ljudi. Time se povećava usklađenost prijedloga s provedbenim pravilima koja se primjenjuju u većini država članica, ali i njegova uključivost jer se uzima u obzir činjenica da će tijekom gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 nezaposlenost mladih u dobi od 15 do 29 godina dodatno drastično porasti i da će im biti potrebne usluge potpore (1); naglašava da nakon što prime ponudu, ili nakon što prođe razdoblje od četiri mjeseca tijekom kojeg su trebali primiti ponudu, mladim ljudima treba nastaviti pružati potporu kako bi se osiguralo stalno jačanje njihove motivacije, vještina i sposobnosti, pogotovo kad je riječ o ranjivim mladim ljudima kojima bi za uspješnu integraciju na tržište rada mogla trebati dugoročnija potpora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe važnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u politikama zapošljavanja, osposobljavanja, obrazovanja i politikama usmjerenima na mlade te smatra da bi one trebale biti uključene u partnerstva u svim fazama Garancije za mlade. To se posebno odnosi na faze mapiranja i informiranja, u kojima bi lokalne i regionalne vlasti mogle poslužiti kao poveznica među raznim dionicima poput socijalnih partnera, obrazovnih ustanova, organizacija mladih, javnih službi za zapošljavanje te lokalnog i regionalnog poslovnog sektora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja prijedlog Komisije da lokalne i regionalne vlasti budu pokretači naukovanja u lokalnim poslovnim okruženjima jer se time prepoznaje njihova ključna uloga u poticanju gospodarskog razvoja kroz partnerstva i uvažavaju prethodna stajališta Odbora regija o tom pitanju (2). Naukovanje treba poticati kao važan instrument u borbi protiv nezaposlenosti mladih, koji intelektualne i tehničke vještine spaja s radnim iskustvom. Stoga je važno povećati ponudu i kvalitetu ove vrste naukovanja, uz poseban naglasak na digitalnom osposobljavanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | lokalne vlasti imaju važnu ulogu u podizanju svijesti mladih o Garanciji za mlade te u informiranju javnosti, primjerice osiguravanjem vidljivosti tog programa u javnim službama za zapošljavanje i zauzimanjem partnerskog pristupa sa svim relevantnim dionicima koji rade s mladima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnu ulogu koju socijalne i zdravstvene službe, službe za zapošljavanje i za mlade u okviru lokalnih i regionalnih vlasti igraju u sustavu ranog upozoravanja te ističe njihovu sposobnost da prate i identificiraju mlade kojima prijeti rizik da postanu NEET-ovi, a istovremeno doprinose sprječavanju prijevremenog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja, naročito u regijama u kojima se bilježi najviša stopa napuštanja školovanja u EU-u; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja naglasak koji Komisija stavlja na mjere informiranja, posebno kad je riječ o dugoročnim NEET-ovima, ali naglašava da je važno preporučiti upotrebu tehnologija koje koriste mladi i mjerljivih ciljeva jer će se pružatelje Garancije za mlade time potaći na to da svoje strategije informiranja učine djelotvornijima i učinkovitijima. Osim toga, smatra da bi mladima koji su korisnici tog programa trebalo ukazati na to da je riječ o europskoj inicijativi, čega mnogi sadašnji korisnici nisu svjesni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podržava ideju o promicanju vještina važnih za tržište rada i slaže se sa stavljanjem naglaska na digitalne vještine, vještine upravljanja, poduzetništvo, autonomiju i vještine važne za zelenu tranziciju, ali insistira na tome da kao prioritet treba promicati i jezične vještine kako bi se mladim ljudima povećale šanse za uključivanje na tržište rada, i to posebice u regijama u kojima su jezične vještine izuzetno važne poput prekograničnih regija i regija u kojima je gospodarstvo usmjereno na turizam i izražava žaljenje što one nisu uključene u novi prijedlog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je od ključne važnosti odrediti jasne i precizne obvezujuće kriterije za utvrđivanje kvalitete ponuda za zapošljavanje, obrazovanje, osposobljavanje i naukovanje u okviru Garancije za mlade. To bi se moglo postići ocjenjivanjem podudarnosti između ponuda i profila sudionika, osiguravanjem toga da se ponudom poštuju socijalna prava mladih ljudi i njihova prava u pogledu zapošljavanja, garantiranjem da će ponuda omogućiti održivu integraciju na tržište rada i uključivanjem kvalitete ponuda u postupke nadzora i prikupljanja podataka u okviru Garancije za mlade (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je važno pojačanom Garancijom za mlade promicati mobilnost radne snage među državama članicama i među regijama jer su migracije važne za kreiranje mogućnosti na tržištu rada; stoga izražava žaljenje zbog toga što relevantna odredba iz izvorne Garancije za mlade nije zadržana u novom prijedlogu iako su mnoge države Garanciju za mlade dopunile regionalnim ili međunarodnim programima mobilnosti; zalaže se i za to da se Garancija za mlade poveže s kvalitetnim stažiranjem i Europskim snagama solidarnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | slaže se s idejom da u fazi mapiranja posebnu pozornost treba posvetiti posebnostima regionalnih tržišta rada i preprekama s kojima se suočavaju mladi koji žive u ruralnim, zabačenim i najudaljenijim regijama te urbanim područjima u nepovoljnom položaju, kao i slabije razvijenim regijama i manjinskim jezičnim zajednicama. Međutim, to znači da bi se u okviru pojačane Garancije za mlade trebale predvidjeti posebne mjere potpore kako bi se osiguralo da mladi koji žive u tim regijama imaju pristup istim mogućnostima i uslugama kao mladi koji žive u bilo kojoj drugoj regiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | preporučuje promicanje socijalnog dijaloga na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se nezaposlenim mladim ljudima (posebno u udaljenim i izoliranim područjima) omogućile bolje prilike i tako potaknuo uključiviji gospodarski rast te kako bi se razvile djelotvorne strategije za provedbu planova pravedne tranzicije na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava žaljenje što, usprkos kritičnoj situaciji izazvanoj pandemijom COVID-a 19, koja je već uzrokovala nagli porast nezaposlenosti mladih u cijeloj Europskoj uniji, nije znatno povećan udio sredstava koji se u vidu potpore dodjeljuje Garanciji za mlade u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) za programsko razdoblje 2021. – 2027.; stoga insistira na tome da se, radi ujednačavanja djelotvornosti Garancije za mlade na cijelom području Europske unije, znatno poveća financijska potpora državama članicama i regijama, a posebice onima u kojima vlada visoka razina nezaposlenosti i siromaštva poput slabije razvijenih, deindustrijaliziranih, rubnih i najudaljenijih regija koje su, pored visokih stopa nezaposlenosti mladih, morale uvesti stroga proračunska ograničenja; izražava žaljenje zbog toga što se financijska sredstva EU-a za zapošljavanje mladih više ne mogu usmjeravati regionalno putem Inicijative za zapošljavanje mladih i insistira na tome da nacionalne vlade sredstva za zapošljavanje mladih dodjeljuju regijama kojima su najpotrebnija i osiguraju da se sredstva EU-a ne koriste umjesto nacionalnih sredstava kojima se financiraju mjere za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u fazama informiranja i mapiranja pojačane Garancije za mlade te da im stoga iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a treba dodijeliti odgovarajuća financijska sredstva koja će se uložiti u stvarnu integraciju ranjivih mladih ljudi na tržište rada koje se brzo mijenja. Osim toga, potrebna je snažna predanost nacionalnih vlada uključivanju lokalne i regionalne razine u provedbu mjera politike. ESF+ bi trebao imati ključnu ulogu u podupiranju otvaranja novih kvalitetnih radnih mjesta i promicanju socijalne uključenosti i socijalnih inovacija. Međutim, da bi se postigla maksimalna djelotvornost, istovremeno treba izdvojiti i dostatna nacionalna sredstva za provedbu mjera politike u okviru pojačane Garancije za mlade i ostvariti sinergije s kohezijskom politikom u sljedećem VFO-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja povezanost pojačane Garancije za mlade i europskog stupa socijalnih prava. Pojačanom Garancijom za mlade mladim se korisnicima mora osigurati univerzalni pristup socijalnoj zaštiti kako bi se izbjeglo povećanje rizika od siromaštva i nesigurnog rada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da mnoge lokalne i regionalne vlasti nisu u potpunosti upoznate sa svim dostupnim kanalima potpore EU-a za borbu protiv nezaposlenosti mladih. Stoga poziva Europsku komisiju da u partnerstvu s OR-om organizira informativni sastanak kako bi se to popravilo. Ishod bi se mogao objaviti na internetskim stranicama OR-a kako bi svi zainteresirani dionici imali pristup tim informacijama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi se pripravništvom i stažiranjem mladim osobama trebalo prvenstveno pružiti iskustvo učenja koje im može pomoći da donesu odluku o svojoj budućoj karijeri i razviju vještine potrebne za pristup stalnom zaposlenju. Naglašava da bi pripravništvo i stažiranje koje se odvija u sklopu obrazovnih kurikuluma ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebalo sadržavati jasne ciljeve učenja, kvalitetan obrazovni sadržaj i stručno mentorstvo. Naglašava da su osim tih kriterija za učenje potrebni i drugi propisi kojima će se osigurati dobri radni uvjeti tijekom pripravništva i stažiranja na otvorenom tržištu rada i u okviru aktivnih politika tržišta rada; naglašava da bi praksa neplaćenog pripravništva i stažiranja na otvorenom tržištu rada i u okviru aktivnih politika tržišta rada mogla zamijeniti uobičajena radna mjesta i da je to vrsta izrabljivanja koja ugrožava prava mladih ljudi i smanjuje mogućnosti koje se pružaju mladima iz siromašnijih socioekonomskih sredina; stoga podržava napore Europskog parlamenta da osigura pravednu naknadu i pristup socijalnoj zaštiti za pripravništvo i stažiranje na otvorenom tržištu rada i u okviru aktivnih politika tržišta rada kako bi se osiguralo da mladi ljudi imaju pristup kvalitetnim mogućnostima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | lokalni pružatelji Garancije za mlade mogli bi u svoje programe uključiti mlade koji pohađaju kratke tečajeve osposobljavanja ili rade na nepuno radno vrijeme dok traže posao na puno radno vrijeme, s obzirom na to da ti mladi ljudi nisu čvrsto povezani s tržištem rada i da bi imali koristi od potpore i formalne ponude u okviru Garancije za mlade; |
| --- | --- |

18.

| 19. | slaže se s Komisijom da poduzetničko obrazovanje, stjecanje dodatnih vještina, prekvalifikaciju, osposobljavanje te jačanje poslovnih znanja i vještina treba promatrati kao sredstva za povećanje mogućnosti zapošljavanja mladih, ali smatra da bi se u pojačanoj Garanciji za mlade mogla priznati i pozitivna uloga koju u smanjenju nezaposlenosti mladih imaju socijalno poduzetništvo i socijalna ekonomija općenito; |
| --- | --- |

19.

| 20. | slaže se s time da u novom prijedlogu treba razlikovati dugoročne i kratkoročne NEET-ove, s obzirom na vrlo razočaravajuće rezultate koje je Garancija za mlade ostvarila za prvu skupinu. Ta bi se razlika mogla dodatno naglasiti u preporučenim mjerama četiriju faza pojačane Garancije za mlade kako bi se bolje istakle mjere potpore posebno usmjerene na dugotrajno nezaposlene NEET-ove; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja naglasak koji Europska komisija stavlja na uključivost. Novi je prijedlog uključiviji od postojećeg sustava kad je riječ o pitanjima poput invaliditeta, socijalnog podrijetla i etničke pripadnosti, a poseban se naglasak stavlja i na rodnu dimenziju, čime se uzima u obzir činjenica da je posljednjih godina došlo do povećanja rodnog jaza među NEET-ovima. Međutim, mogli bi se još strože osuditi drugi oblici diskriminacije na tržištu rada, poput diskriminacije na temelju etničke pripadnosti, rase i spolne orijentacije ili diskriminacije migranata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja značaj koji se pridaje potrebi da se što prije poduzmu koraci za promjenu perspektive najugroženijih mladih ljudi i predlaže da se u novim prijedlozima formuliraju preciznije preporuke i prioriteti za službe zapošljavanja i obrazovanja kako bi se bolje identificirali oni koji službeno nisu registrirani kao NEET-ovi te kako bi ih se motiviralo i potaknulo da se vrate u svijet obrazovanja, zapošljavanja ili osposobljavanja te usavršavanja i prekvalifikacije; naglašava važnost mapiranja mlade populacije na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se utvrdile njezine značajke i podrška koja joj je potrebna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | slaže se da bi se Garancija za mlade trebala početi pružati od trenutka kad se mlada osoba prijavi u službu za zapošljavanje, ali smatra da bi trebalo razmotriti i druge mogućnosti za njezinu provedbu u istom četveromjesečnom razdoblju kako bi se uključili i NEET-ovi do kojih nije lako doprijeti i koji se vjerojatno neće registrirati u službi za zapošljavanje. Jednako je važno smanjiti administrativno opterećenje mladih koji traže posao i broj kontaktnih točaka svesti na apsolutni minimum. U tu bi svrhu u prijedlogu kao standardni postupak trebalo preporučiti registraciju putem posebnih e-platformi Garancije za mlade. Nadležna tijela istovremeno moraju osigurati učinkovitu potporu skupinama do kojih se ne može doprijeti putem digitalnih kanala, a napore treba poduzeti i za proaktivnu registraciju mladih koji ispunjavaju uvjete za Garanciju za mlade. Program bi trebalo promicati i među mladima koji se već obrazuju ili osposobljavaju. Jednako tako, da bi mladi mogli lakše iskoristiti ono što im Garancija za mlade nudi, osoblje koje se bavi obrazovanjem i osposobljavanjem trebalo bi imati mogućnost da javnim službama za zapošljavanje skrene pozornost na ranjive mlade ljude kojima bi nakon završetka obrazovanja mogla biti potrebna dodatna potpora za pristup zapošljavanju, a trebalo bi omogućiti i automatsku razmjenu informacija među obrazovnim službama i javnim službama za zapošljavanje kako bi se mlade koji napuštaju obrazovanje ili osposobljavanje proaktivno uputilo na program Garancija za mlade i tamo ih registriralo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | slaže se s preporukama Europske komisije u pogledu mladih koji rano napuštaju školovanje i onih s niskom razinom vještina, odnosno konkretnije s potrebom da se osmisle fleksibilni načini za njihovo ponovno uključivanje u obrazovanje i osposobljavanje ili programi za pružanje drugih prilika za obrazovanje, koji stvaraju okruženje za učenje prilagođeno njihovim specifičnim potrebama i omogućavaju stjecanje potrebnih kvalifikacija; međutim, u tom pogledu insistira da se stavi jači naglasak na prednosti profesionalne orijentacije kao korisnog sredstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi mjere koje se poduzimaju u okviru Garancije za mlade trebale biti usmjerene na jačanje vještina i kompetencija kojima se rješava problem neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina na tržištu rada, posebno u područjima povezanima s digitalizacijom EU-a i zelenim planom. Također prepoznaje dodanu korist od poboljšanja socijalnih vještina poput tehnika za poboljšanje komunikacije i samopouzdanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | slaže se s preporukama Europske komisije za smanjenje troškova rada koji nisu povezani s plaćom, kao što su ciljane i dobro osmišljene subvencije za plaće i zapošljavanje, potraživanja na osnovi poreza i naknade za invaliditet kojima se poslodavce potiče na stvaranje novih prilika za mlade ili zadržavanje onih koji su već zaposleni. U tom su kontekstu ubrzane digitalizacije izuzetno važni i poticaji za nove poduzetnike, posebno u sektoru digitalnih tehnologija, pa bi ih se stoga u prijedlogu moglo dodatno naglasiti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | preporučuje da se u potpunosti iskoriste mogućnosti koje pruža novi program za društvene promjene i inovacije kako bi se prikupili primjeri dobrih praksi u programima Garancije za mlade na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preporučuje intenzivniju evaluaciju svih mjera koje se poduzimaju u okviru Garancije za mlade kako bi se politike i mjere razvijale na temelju iskustava stečenih o tome što funkcionira, u kojim slučajevima i zašto, čime bi se osiguralo djelotvorno i učinkovito korištenje resursa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi, čim se dostigne četvrta faza i prihvati ponuda, u okviru Garancije za mlade trebalo pružiti smjernice i informacije koje bi olakšale usavršavanje i prekvalifikaciju onim mladim ljudima koji su u najvećoj opasnosti od povratka u nezaposlenost. Time će se mladima osigurati i mogućnost napredovanja u karijeri, čak i ako je započnu na manje kvalificiranim i nižim radnim mjestima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi djelotvorna provedba Garancije za mlade trebala dovesti do stabilnih i održivih radnih mjesta. To se može postići i snažnim partnerstvima, solidarnošću i koordinacijom između javnih službi za zapošljavanje, koje su glavni pružatelji Garancije za mlade, te uz pomoć svih drugih dionika, uključujući lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi, kako bi se zaista riješio problem zapošljavanja mladih u svjetlu pandemije, pojačanu Garanciju za mlade trebalo dopuniti produljenjem i proširenjem instrumenta SURE, uključivanjem mjera za suzbijanje nezaposlenosti mladih u nacionalne planove za oporavak i otpornost, a posebice stvaranjem kvalitetnih mogućnosti zapošljavanja za mlade te izričitim navođenjem njihove bolje socijalne zaštite i borbe protiv njihovog nesigurnog zapošljavanja u predstojećem akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava; upozorava na politike kojima se zapošljavanje mladih promiče potkopavanjem prava na pravednu naknadu i pristup socijalnoj zaštiti kao dijelu oporavka. |
| --- | --- |

31.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52012XR2562

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX:52012AR1186 i https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52013AR0789.

2

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_5/SR_YOUTH_GUARANTEE_EN.pdf

3

---

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/12

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prekogranične javne usluge u Europi

(2021/C 106/04)

| Izvjestitelj: | Pavel BRANDA (ECR/CZ), zamjenik općinskog načelnika Općine Rádlo |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Pavel BRANDA (ECR/CZ), zamjenik općinskog načelnika Općine Rádlo

I.   OPĆE NAPOMENE

Gotovo jedna trećina građana EU-a živi i radi u pograničnim područjima Europe. Granice izravno i neizravno utječu na njihove živote. Osobe koje žive u pograničnim regijama često se suočavaju s posebnim izazovima, bilo da se radi o pronalaženju zaposlenja, pristupu zdravstvenoj skrbi i drugim javnim uslugama ili o svakodnevnom putovanju na posao i administrativnim problemima. Prekogranična suradnja pokazala se najučinkovitijim alatom za prevladavanje ograničenja i podjela koji su posljedica granica te za jačanje teritorijalne kohezije pograničnih regija.

Pristup javnim uslugama u pograničnim regijama, a osobito u onima koje su izrazito pogođene depopulacijom, često je u većoj mjeri ograničen nego u središnjim regijama i područjima oko glavnih gradova. To je stanje još i teže u regijama koje se usto suočavaju s demografskim izazovima te predstavlja snažnu odrednicu kvalitete života. Pružanje prekograničnih javnih usluga ne bi bilo samo od koristi za građane, nego bi moglo dovesti i do povećanja dobiti i usluge učiniti dostupnijima i troškovno učinkovitijima.

Uspješno pružanje prekograničnih javnih usluga moglo bi ujedno povećati razumijevanje među susjedima i pridonijeti izgradnji prijeko potrebnog povjerenja. Takve bi usluge izravno utjecale na način na koji se doživljava Europska unija, pridonoseći time jačanju europskog identiteta.

Veća dostupnost prekograničnih javnih usluga mogla bi doprinijeti smanjenju negativnih posljedica granica i povećanju kvalitete života građana koji žive u pograničnim područjima. Odgovarajućim odgovorom na postojeću potrebu za javnim uslugama na našim unutarnjim i vanjskim granicama EU bi pokazao svoju jasnu dodanu vrijednost milijunima svojih građana koji bi imali koristi od takvih usluga.

Visokokvalitetna ciljana analiza (1) ESPON-a pruža prvi uvid u temu prekograničnih javnih usluga. Njome se postavljaju temelji i iznose određene preporuke. U ovoj složenoj situaciji s kojom se suočavamo i koja iziskuje koordinirani odgovor na sadašnje izazove, OR bi ovim mišljenjem trebao preuzeti političku inicijativu za podržavanje prekograničnih javnih usluga, iznijeti političke preporuke sa stajališta lokalnih i regionalnih vlasti te utvrditi koje sljedeće korake trebaju poduzeti institucije EU-a i drugi dionici kako bi pružanje prekograničnih javnih usluga ubuduće bilo djelotvornije i rasprostranjenije.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | smatra da su za uspješno, djelotvorno i raširenije pružanje prekograničnih javnih usluga od presudne važnosti tri alata/uvjeta: pravni okvir, strukture i financiranje. S obzirom na europsku narav takvih usluga, EU bi trebao imati aktivnu i vodeću ulogu u osiguravanju tih alata/uvjeta. Za uklanjanje i/ili smanjenje troškova u prekograničnom kontekstu potrebna je suradnja nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti u skladu s načelom partnerstva; |
| --- | --- |

1.

Pravni okvir EU-a

Dodana vrijednost pravnog okvira EU-a

| 2. | naglašava potrebu za pravnim okvirom EU-a koji bi omogućio učinkovitu uspostavu prekograničnih javnih usluga i upravljanje njima, čime bi se odgovorilo na potrebe naših građana koji žive u pograničnim regijama. To bi predstavljalo jasnu dodanu vrijednost EU-a jer postojeći okviri često nameću golema administrativna opterećenja i troškove, zbog čega mnoge lokalne i regionalne vlasti odustaju od svojih planova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u tom smislu snažno podupire prijedlog za europski prekogranični mehanizam (ECBM) koji je trenutno blokiran u Vijeću Europske unije. Stoga poziva portugalsko predsjedništvo da ubrza njegovo usvajanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da, u skladu s načelom supsidijarnosti, prekogranična suradnja i pružanje prekograničnih javnih usluga imaju europski karakter i da se mogu najučinkovitije odvijati na razini EU-a zahvaljujući bliskoj suradnji s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima (načelo partnerstva); |
| --- | --- |

4.

Prekogranična provedba prava EU-a

| 5. | poziva Europsku komisiju, kao instituciju zaduženu za praćenje provedbe zakonodavstva EU-a i, što je još važnije, države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima, da usklade prenošenje direktiva sa susjednim državama i regijama kako se ne bi pojavile nove pravne prepreke i administrativne nepodudarnosti zbog nedostatka koordinacije; ujedno poziva države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima da preispitaju svoje nacionalne ili regionalne zakonodavne okvire u pogledu njihova utjecaja na pogranična područja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da procjene učinka mogu pružiti izvrstan uvid u učinke zakonodavstva EU-a i poziva Europsku komisiju i države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima da uspostave metodologije kojima bi se omogućile djelotvorne prekogranične procjene učinka; |
| --- | --- |

6.

Kontaktne točke za prekogranična pitanja u glavnim upravama Europske komisije

| 7. | poziva Europsku komisiju da pri izradi svojih politika stanje pograničnih regija sagledava iz međusektorskog aspekta te da u svim glavnim upravama uspostavi kontaktne točke za prekogranična pitanja koje bi se mogle baviti prekograničnim temama, posebno u područjima okoliša, hitnih službi, upravljanja rizicima, prometa, zdravstvene skrbi, obrazovanja, prostornog planiranja, digitalizacije, komunikacije, kulture, turizma, ekonomskog razvoja i zapošljavanja (2). U novom i revidiranom zakonodavstvu EU-a trebalo bi uzimati u obzir pružanje prekograničnih javnih usluga u tim relevantnim sektorima radi podupiranja njihovog ostvarivanja; |
| --- | --- |

7.

Nacionalne kontaktne točke za prekogranična pitanja

| 8. | poziva države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima da uspostave stabilne, trajne i međuadministrativne nacionalne kontaktne točke za prekogranična pitanja koje bi razmjenjivale iskustva i raspravljale o izazovima s kojima se lokalne i regionalne vlasti suočavaju na određenoj granici, koordinirale provedbu zakonodavstva EU-a i radile na sustavnom uklanjanju graničnih prepreka (također u vezi s uspostavom i pružanjem prekograničnih javnih usluga). Te bi kontaktne točke mogle biti ista tijela predložena u Uredbi o europskom prekograničnom mehanizmu, ako su u dotičnim regijama uspostavljena, ali bi imale širi raspon nadležnosti. U okviru tih kontaktnih točaka trebalo bi odrediti jednu odgovornu osobu koja vlada službenim jezicima pograničnih područja. Rad tih kontaktnih točaka trebao bi dovesti do uklanjanja prepreka koje su utvrdili lokalni i regionalni akteri. One bi mogle ocjenjivati okolnosti u pograničnim regijama i predlagati zajedničke pristupe i mjere koje bi – optimizacijom upotrebe dostupnih resursa s obje strane granice i definiranjem mehanizama za koordinaciju s prekograničnim i drugim programima EU-a – dovele do boljih usluga za građane. Središnja točka EU-a za granice trebala bi pružati koordinacijsku i metodološku potporu te olakšavati razmjenu dobrih praksi među pograničnim regijama u Europi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da lokalnim i regionalnim vlastima koje žele uvesti prekogranične javne usluge omoguće veću fleksibilnost jer su za uvođenje i pružanje tih usluga u kratkom roku dovoljni fleksibilnost, ad hoc rješenja i brzi odgovori relevantnih državnih aktera, za što su inače potrebna dugoročna održiva rješenja. I međuvladini sporazumi kao što je nedavno sklopljeni Ugovor iz Aachena mogli bi potaknuti pružanje prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

9.

Središnja točka za granice (GU REGIO)

| 10. | ističe potporu središnjoj točki za granice GU-a REGIO i poziva na to da je se kadrovski ojača s obzirom na njezinu potencijalnu novu ulogu u koordiniranju nacionalnih kontaktnih točaka i kontaktnih točaka u raznim glavnim upravama; |
| --- | --- |

10.

Europski prekogranični mehanizam (ECBM)

| 11. | smatra da bi EU kod provedbe zakonodavstva EU-a trebao podržati koordinirani pristup na granicama. U slučajevima u kojima se ne postigne uspjeh i kada nacionalni zakoni ne dopuštaju suradnju, EU bi trebao osigurati europsko rješenje/okvir koji će odabrati pružatelji prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stoga snažno naglašava potrebu za usvajanjem novog instrumenta koji je predložila Europska komisija, europskog prekograničnog mehanizma (ECBM) (3), kao pravnog instrumenta „odozdo prema gore” koji bi se vjerojatno pokazao prikladnim rješenjem za prevladavanje pravnih i administrativnih prepreka i stvaranje odgovarajućeg pravnog okvira za konkretnu provedbu prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da analiza postojećih prekograničnih prepreka koju je provela Europska komisija u okviru prekogranične revizije i povezani projekti u okviru inicijative „B-rješenja” jasno ukazuju na potrebu za takvim pravnim instrumentom na terenu. U više od jedne trećine od 43 analizirana projekta u okviru inicijative „B-rješenja” (4), ECBM bi bio prikladan alat koji bi pomogao u uklanjanju prepreka, i to posebno u onim slučajevima u kojima bi predloženo rješenje iziskivalo izmjenu trenutačno primjenjivog pravnog ili administrativnog okvira s jedne strane granice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | u tom kontekstu poziva lokalne i regionalne dionike da ojačaju svoje kapacitete kako bi mogli imati snažniju i učinkovitiju ulogu „pokretača” rješenja u okviru predloženog europskog prekograničnog mehanizma. Radi ispravne provedbe mehanizma, lokalne i regionalne vlasti moraju biti kadre u dovoljnoj mjeri razumjeti prepreke te tako biti u stanju jasno definirati provediva pravna ili administrativna rješenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da bi predložena Uredba o ECBM-u mogla biti od ključne važnosti ne samo za prekogranične javne usluge nego i za budućnost prekogranične suradnje općenito jer bi mogla pomoći u uklanjanju postojećih prepreka i osloboditi puni gospodarski potencijal graničnih regija EU-a (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče Europsko vijeće da ponovno započne raspravu o Uredbi o ECBM-u i hitno usvoji svoje stajalište o prijedlogu kako bi se Uredba mogla brzo donijeti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da raspravu o mehanizmu za prevladavanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu stave na dnevni red sastanaka na vrhu između pograničnih država i svih drugih foruma za prekograničnu suradnju. Analiza instrumenta koji je predložila Europska komisija u okviru foruma za donošenje odluka trebala bi uvjeriti države članice u njegovu korisnost za prevladavanje većine preostalih pravnih i administrativnih prepreka na granicama EU-a, a time i za pružanje prekograničnih javnih usluga. |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže Europskoj komisiji, zainteresiranim državama članicama, regijama sa zakonodavnim ovlastima i prekograničnim strukturama na lokalnoj i regionalnoj razini da ispitaju primjenu načela i postupaka predloženog ECBM-a na konkretnim projektima kako bi stekli bolji uvid u način na koji bi se taj instrument mogao primijeniti u posebnim okolnostima i na koji bi mogao pomoći u prevladavanju postojećih pravnih i administrativnih prepreka. Mnoga prekogranična područja u prošlosti su djelovala kao laboratoriji prekogranične suradnje i ostvarivala pozitivne rezultate u rješavanju prekograničnih pitanja; |
| --- | --- |

18.

Prekogranične strukture

| 19. | napominje da je analiza ESPON-a pokazala da je za većinu prekograničnih javnih usluga potrebno uspostaviti novu prekograničnu strukturu ili tijelo, uglavnom bez nove pravne osobnosti. Često su se upotrebljavale ili prilagođavale već postojeće strukture. Za stvaranje novih prekograničnih struktura korišteni su postojeći međudržavni sporazumi, nacionalno zakonodavstvo ili Uredba o EGTS-u; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da su za učinkovit razvoj prekograničnih javnih usluga od koristi stalne prekogranične strukture, kao što su euroregije, radne zajednice i slične strukture, koje imaju vlastito osoblje i proračun i čija je isključiva svrha promicanje pružanja prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe prednosti i neiskorišten puni potencijal europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) (6) koje bi mogle poslužiti kao idealna upravljačka tijela za pružanje prekograničnih javnih usluga, posebno u slučajevima kada postoji potreba za zajedničkim proračunom i zapošljavanjem zajedničkog osoblja te kada su glavni pružatelji usluga javna tijela. Potrebno je ojačati napore za podizanje razine osviještenosti koje provodi OR-ova Platforma za EGTS-ove i posebno se usredotočiti na korištenje EGTS-a za provedbu prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da EGTS-ovi, iako su se pokazali vrlo korisnima za prekograničnu suradnju, zbog određenih pravnih ograničenja ne mogu u potpunosti iskoristiti potencijal pojačane prekogranične suradnje, što je posebno vidljivo kod prekograničnih javnih usluga i infrastrukturnih projekata. Taj bi se europski instrument mogao upotrebljavati u mnogo širem opsegu ako bi se poboljšao spomenuti pravni okvir; |
| --- | --- |

22.

Financijski instrumenti

| 23. | poziva na to da se razvoj prekograničnih javnih usluga spomene kao aktivnost koja je prihvatljiva u okviru kohezijske politike, konkretno u okviru programa Interreg (bez smanjenja drugih stavki u okviru programa), kao i u sklopu drugih financijskih instrumenata predviđenih predstojećim višegodišnjim financijskim okvirom i instrumentom oporavka od pandemije COVID-a 19 pod nazivom „Next Generation EU”. Kako bi programi financiranja postali privlačniji, također je potrebno smanjiti administrativno opterećenje u vezi sa zatraživanjem i podmirivanjem takvog financiranja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | od svih upravljačkih tijela u pograničnim regijama zahtijeva da u okviru svojih glavnih regionalnih programa (EFRR i ESF) financiraju prekogranične operacije/aktivnosti/projekte kako bi se dopunilo i produbilo djelovanje programâ Interrega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe važnost programa Interreg za prekogranične regije u posljednjih 30 godina. Interreg podržava suradnju, koja administracijama i vlastima raznih prekograničnih regija omogućuje uzajamno približavanje i dijalog, pomiče granice prekogranične suradnje i podupire projekte koji izravno utječu na stvaranje prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ukazuje na izrazito dobra iskustva s projektima u okviru Komisijine inicijative „B-rješenja”, čiji je cilj bio uklanjanje graničnih prepreka, uključujući neke od onih koji su se odnosili na prekogranične javne usluge. Ti su projekti pokazali da se, čak i uz ograničeno financiranje, mogu postići vrlo dobri rezultati; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponavlja svoje duboko razočaranje prijedlogom proračuna za program Interreg u sljedećem financijskom razdoblju jer on nije dostatan za potrebe teritorijalne suradnje općenito, a kamoli za potrebe suradnje pograničnih regija, što je jedan od glavnih elemenata kohezijske politike i europske integracije. Zbog smanjenog proračuna programa Interreg propustit će se mnoštvo prilika: još i proračun za prethodno razdoblje financiranja bio je uglavnom nedostatan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preporučuje državama članicama da dio svojih dodatnih sredstava u okviru inicijative REACT-EU zajednički dodijele programima prekogranične suradnje u kojima sudjeluju i time omoguće učinkovito ponovno pokretanje i jačanje prekogranične suradnje nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, uključujući potporu razvoju prekograničnih javnih usluga ili sanitarnih koridora. Pritom bi također trebalo analizirati sinergije koje se mogu postići zajedničkim intervencijama hitnih službi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | snažno podupire pilot-program „Prekogranične regije suočene s izbijanjem bolesti COVID-19: prilika za novi pokušaj pružanja zajedničkih odgovora na krize i za zajednički razvoj” koji je izglasan na plenarnom zasjedanju Europskog parlamenta u studenom i čiji je cilj poboljšanje života građana u prekograničnim regijama poticanjem integriranijih i funkcionalnijih pograničnih područja. Pilot-projektom će se graničnim regijama pomoći da se uspješnije suoče s budućim krizama i da u pograničnim regijama promiču novi model izrade javnih politika, uključujući javne usluge, na temelju zajedničkog razvoja i poboljšanog višerazinskog upravljanja. Pilot-projekt stoga objedinjuje kratkoročni i srednjoročni pristup kako bi se stručnjacima i donositeljima odluka osigurali konkretni alati i metode koje se mogu izravno prenijeti u stvarnost, opipljive su za građane i primjenjive na sve europske granice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da, iako EU svojim programima podupire uvođenje nekih prekograničnih javnih usluga, dugoročno financiranje nije održivo. Države članice i lokalne i regionalne vlasti trebale bi razmotriti dodatne načine dugotrajnog, dostatnog financiranja, kao što su nacionalni ili regionalni izvori i javno-privatna partnerstva, čiju bi uspostavu i prekogranično djelovanje trebalo olakšati, barem unutar Europskog gospodarskog prostora; |
| --- | --- |

30.

E-usluge

| 31. | ističe da se u graničnim regijama proces digitalizacije usred kojeg se nalazimo odvija iz trostruke perspektive, odnosno iz perspektive proizvodne strukture, iz perspektive uprava i javnih tijela koje pružaju usluge građanima, i iz perspektive samih građana. U tom bi kontekstu e-usluge mogle otvoriti vrlo zanimljivo područje razvoja prekograničnog pružanja javnih usluga. Primjerice, upotrebom automatskog sučelja za prevođenje mogla bi se prevladati jezična prepreka koja je jedna od prvih prepreka prekograničnoj suradnji općenito, a posebice prekograničnom pružanju javnih usluga. Također, uvođenje elektroničkih iskaznica koje bi građanima u pograničnim područjima omogućile pristup prekograničnim javnim uslugama predstavljalo bi važan korak ka poboljšanju kvalitete života stanovništva tih regija. Povećana uporaba e-postupaka dovest će do nužnog usklađivanja administrativnih odredbi, čime će se riješiti još jedan skup prepreka. Osim toga, razvojem sustava temeljenih na umjetnoj inteligenciji moglo bi se promicati daljnje pružanje usluga diljem Europe; |
| --- | --- |

31.

Uloga privatnog sektora

| 32. | poziva donositelje odluka da posebnu pozornost posvete lokalnim malim i srednjim pružateljima usluga. Privatni operateri ključni su akteri u pružanju određenih usluga i/ili u određenim zemljama. Zajednički prekogranični pothvati operatora sa znatnom tržišnom snagom, primjerice u vidu europskog dioničkog društva (7), mogli bi biti prikladniji za pružanje prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

32.

Prekogranična povezanost

| 33. | poziva na podupiranje prekogranične povezanosti. U nekim prekograničnim regijama građani se suočavaju s poteškoćama pri prelasku granice, bilo zbog prirodnih prepreka (planina ili rijeka) i nedostatka infrastrukture za povezivanje dviju strana (cesta ili mostova) ili pomanjkanja odgovarajućih i redovitih usluga javnog prometa. Bolja povezanost povećala bi razmjenu i dovela do veće integracije građana u graničnim regijama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva institucije EU-a i države članice da ponovno pokrenu rasprave o uvođenju putovnice za usluge (e-kartice) kojom bi se malim i srednjim poduzećima omogućilo prekogranično pružanje usluga bez suočavanja s dodatnim administrativnim opterećenjem stranih regulatornih tijela; |
| --- | --- |

34.

Bolje promicanje i praćenje pružanja prekograničnih javnih usluga

| 35. | ističe da se velika većina svih utvrđenih prekograničnih javnih usluga (64 %) (8) pruža duž granica između starih država članica EU-a, a između novih država članica pruža se vrlo malen broj takvih usluga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Europsku komisiju i države članice da zajedno s lokalnim i regionalnim vlastima i OR-om u državama članicama provedu informativnu kampanju kojom će promicati koristi i potencijale prekograničnih javnih usluga. Ti bi dionici također trebali više ulagati u praćenje i promicanje postojećih prekograničnih javnih usluga jer mnoge od njih nisu poznate široj javnosti (npr. izradom kataloga prekograničnih javnih usluga); |
| --- | --- |

36.

| 37. | spreman je igrati veću ulogu u praćenju i promicanju prekograničnih javnih usluga u Europi, s obzirom na svoje vrlo dobro iskustvo u praćenju i promicanju EGTS-ova putem svoje Platforme za EGTS-ove. Budući da neki EGTS-ovi već pružaju prekogranične javne usluge, Platformi za EGTS-ove trebalo bi dodijeliti i zadaću da zajedno s EGTS-ovima promiče i prati razvoj prekograničnih javnih usluga jer je to prikladan alat za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva pogranične regije, a posebno euroregije, radne zajednice, EGTS-ove i druge prekogranične strukture da se savjetuju sa svojim građanima i građankama o uslugama za koje građani i građanke smatraju da u njihovoj regiji nedostaju ili se mogu poboljšati te da na te potrebe odgovore i eventualno osmisle nove ili bolje prekogranične usluge od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

38.

Prekogranične javne usluge na vanjskim kopnenim i morskim granicama EU-a

| 39. | skreće pozornost na iskustvo s Uredbom o EGTS-u koje je pokazalo da se može uspostaviti plodonosna i bolje strukturirana suradnja s državama koje nisu članice EU-a, što je posebno slučaj sa Švicarskom i Ukrajinom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da se 17 % svih utvrđenih prekograničnih javnih usluga pruža između EU-a i trećih zemalja, što ukazuje na potrebu i potencijal za takvu suradnju izvan vanjskih granica EU-a, kao kopnenih tako i morskih. Pravni okvir, strukture i financiranje trebali bi omogućiti uspostavu takvih usluga sa zemljama izvan EU-a, što bi bilo u interesu građana tih pograničnih regija; |
| --- | --- |

40.

Iskustvo u vezi s COVID-om 19: zatvaranje granica umjesto suradnje

| 41. | ponovno ističe da su države članice tijekom pandemije COVID-a 19 propustile niz prilika kada su privremeno i jednostrano zatvorile granice, bez razmišljanja o poduzimanju zajedničkih napora na unutarnjim granicama EU-a i pružanju zdravstvenih i hitnih usluga građanima koji žive u pograničnim regijama. Kriza se mogla bolje svladati suradnjom i razmjenom stručnog znanja i resursa. Međutim, to bi se trebalo smatrati poukom koja još jednom dokazuje potrebu za prekograničnim javnim uslugama i koordiniranim europskim pristupima zajedničkim problemima. Valja naglasiti da je prekogranična suradnja u području zdravstvenih usluga i usluga hitnih službi, čak i kad nema krize, od velike važnosti za pružanje kvalitetne skrbi stanovništvu te da je treba posebno razvijati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je zatvaranje granica bez koordinacije i savjetovanja sa susjednim državama te lokalnim i regionalnim vlastima u pograničnim regijama imalo ne samo razorne posljedice na postojeću prekograničnu suradnju već, prije svega, i vrlo negativne posljedice za živote građana koji žive u pograničnim regijama jer nisu postojali dogovoreni protokoli za osiguravanje kretanja ljudi i robe u izvanrednim okolnostima, što je, među ostalim, negativno utjecalo na pružanje prekograničnih javnih usluga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je potrebno utvrditi osnovnu minimalnu razinu prekogranične suradnje koju treba održati čak i u kriznim vremenima kako bi se osiguralo pružanje prekograničnih javnih usluga, posebno onih povezanih s upravljanjem krizama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja partnerstvo između OR-a, Europske komisije i vodećih udruženja za prekogranična pitanja (MOT, AEBR i CESCI) koje je uspostavljeno tijekom krize uzrokovane COVID-om 19. To je iskustvo dovelo do uspostave Europskog saveza građana prekograničnih regija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da su, unatoč zatvorenim granicama, mnoge pogranične regije i gradovi pronašli načine suradnje i podjele resursa u ovim teškim vremenima. To je ponovno pokazalo da je prekogranična suradnja prirodna za ljude koji žive u tim regijama i da predstavlja razuman daljnji korak za njihove zajednice; |
| --- | --- |

45.

Preporuke za budućnost

| 46. | izražava spremnost da izvuče pouke iz iskustava pograničnih regija i iznese sveobuhvatne preporuke o prekograničnoj suradnji u sklopu doprinosa OR-a Konferenciji o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | s tim u vezi planira iznijeti konkretne preporuke Konferenciji o dvama pitanjima:






  — | Prvo se odnosi na dugoročnu viziju budućnosti prekogranične suradnje u Europskoj uniji, koja će se usredotočiti na konkretne prijedloge za koje bi OR i pogranične regije mogli zatražili da se provedu do 2050. Prekogranične javne usluge bit će dio te vizije. |
| --- | --- | --- |

47.

—

Prvo se odnosi na dugoročnu viziju budućnosti prekogranične suradnje u Europskoj uniji, koja će se usredotočiti na konkretne prijedloge za koje bi OR i pogranične regije mogli zatražili da se provedu do 2050. Prekogranične javne usluge bit će dio te vizije.

| — | Drugo pitanje odnosi se na zahtjev za donošenje zakonodavstva kojim bi se zajamčili minimalni standardi za prekograničnu suradnju u slučaju krize na razini EU-a i/ili lokalne krize, čiji bi cilj bio održati dostatnu razinu javnih usluga, omogućiti rad građana koji žive u pograničnim regijama, zajamčiti neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta i održati zamah europske integracije. |
| --- | --- |

—

Drugo pitanje odnosi se na zahtjev za donošenje zakonodavstva kojim bi se zajamčili minimalni standardi za prekograničnu suradnju u slučaju krize na razini EU-a i/ili lokalne krize, čiji bi cilj bio održati dostatnu razinu javnih usluga, omogućiti rad građana koji žive u pograničnim regijama, zajamčiti neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta i održati zamah europske integracije.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ESPON-ova ciljana analiza prekograničnih javnih usluga od 14. siječnja 2019.

1

(2)  Područja politike u kojima se prema analizi ESPON-a pruža najviše prekograničnih javnih usluga.

2

(3)  Uredba COM/2018/373 final – 2018/0198 (COD).

3

(4)  https://www.b-solutionsproject.com

4

(5)  Europska komisija u svojoj komunikaciji „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” navodi da bi, čak i ako se ukloni samo 20 % postojećih prepreka, pogranične regije povećale svoj BDP za 2 % „[...] uz potencijalno stvaranje više od milijuna radnih mjesta” (COM(2017) 534, str. 4.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2157/2001 od 8. listopada 2001. o Statutu europskog društva (SE) (SL L 294, 10.11.2001., str. 1.).

7

(8)  ESPON-ova ciljana analiza prekograničnih javnih usluga od 14. siječnja 2019.

8

---

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/19

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Agroekologija

(2021/C 106/05)

| Izvjestitelj: | Guillaume CROS (FR/Zeleni),
  član regionalnog izvršnog tijela: Vijeće Regije Okcitanije |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Guillaume CROS (FR/Zeleni),

član regionalnog izvršnog tijela: Vijeće Regije Okcitanije

I.   OPĆE NAPOMENE

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Kontekst

| 1. | napominje da pandemija bolesti COVID-19 pokazuje važnost i ranjivost naših prehrambenih sustava u Europi te podsjeća na potrebu za otpornim i suverenim prehrambenim sustavima u kojima je gospodarska održivost ruralnih područja ključna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da, s obzirom na opasnosti od globalnog zagrijavanja, gubitka bioraznolikosti i degradacije tla, ova pandemija čini sve hitnijom potrebu da Europska unija usvoji nove agronomske, socijalne i teritorijalne pristupe kojima se štite prirodni resursi, čuva zdravlje, potiče obnova poljoprivrednih gospodarstava i stvara teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je smanjenje emisija stakleničkih plinova u poljoprivredi danas jedina moguća opcija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da trajni travnjaci čine trećinu poljoprivredne površine u EU-u i imaju važnu ulogu u skladištenju velike količine organskih tvari u tlu i širenju bioraznolikosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je potrebno prijeći s ekstraktivnog pristupa poljoprivredi na kružni pristup, posebno kada je riječ o ciklusu ugljika, fosfora i dušika, te na razborito i štedljivo upravljanje resursima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da su homogenost i ujednačenost sjemena u suprotnosti s bioraznolikošću; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da zbog javnog zdravlja, globalnog zagrijavanja i dobrobiti životinja moramo promijeniti svoju praksu uzgoja životinja i uvesti metode proizvodnje koje imaju pozitivnu ekološku funkciju, posebno u pogledu očuvanja pašnjaka i održavanja šumskih površina, kojima se ne ugrožava zdravlje poljoprivrednika i građana te se poštuju životinje. Moguće je smanjiti potrošnju mesa, a istodobno razvijati održivo stočarstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da kvaliteta života poljoprivrednika i dobrobit životinja idu ruku pod ruku i da je potrebno usvojiti alternativni pristup stočarstvu u kojem poljoprivrednik više ne prodaje uz gubitak i poštuje svoje životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da su specijalizirana poljoprivredna gospodarstva, za koja je potrebna kupnja brojnih sirovina (nafta, gnojiva, pesticidi, antibiotici itd.) u ekonomski ranjivijem položaju zbog visokih troškova proizvodnje, ovisnosti o dobavljačima i veće izloženosti gospodarskim rizicima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja strategiju „od polja do stola” i strategiju za bioraznolikost koje je predložila Europska komisija i u kojima se poziva na značajnu promjenu poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da je pokretanje poslovanja novih poljoprivrednika na malim i srednjim površinama otežano zbog poteškoća u pristupu zemljištu, bez obzira na to je li riječ o zakupu ili vlasništvu; |
| --- | --- |

11.

Agroekološki pristup

| 12. | napominje da prijedlog o znatnom smanjenju upotrebe kemijskih gnojiva i pesticida te antibiotika do 2030. te o povećanju ekološki značajnih površina podrazumijeva sustavnu preobrazbu načina poljoprivredne proizvodnje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da agroekologija, koja u najvećoj mogućoj mjeri iskorištava ekosustave kao faktor proizvodnje i istodobno održava njihovu sposobnost obnove, pruža rješenje za taj izazov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da FAO agroekologiju sažima u deset međuovisnih elemenata: raznolikost, zajedničko stvaranje i razmjena znanja, sinergija, učinkovitost, recikliranje, otpornost, ljudske i društvene vrijednosti, prehrambena kultura i tradicionalni proizvodi, odgovorno upravljanje, kružno gospodarstvo i solidarnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da otpad treba smatrati resursom, primjerice kad se reciklirana voda koja obiluje osnovnim hranjivim tvarima koristi za navodnjavanje područja u kojima vlada nestašica vode ili kad se ostaci slame žitarica koriste kao materijal za stočarstvo, ekološku gradnju ili pokrivanje i poboljšavanje stanja tla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da se agroekologijom smanjuje ugljični otisak poljoprivrede, potiče oporavak bioraznolikosti, jamči ili obnavlja plodnost tla, sprečava onečišćenje zraka i vode, povećava gospodarska otpornost poljoprivrednih gospodarstava i osigurava zdrava i pristupačna hrana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da agroekologija nije povratak prošlosti, da je složenija od poljoprivrednih praksi koje se temelje na kemiji i nafti te da je riječ o pametnoj poljoprivredi u kojoj se kombiniraju okolišni, gospodarski i društveni rezultati, kao i agronomske i društvene prakse koje proizlaze iz inovativnih eksperimenata, stručnog znanja i iskustva te javnih istraživanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se agroekologijom razvija poljoprivreda koja je u skladu s prirodom i njezin je sastavni dio; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da se agroekologijom razvijaju živa tla koja pogoduju rastu zdravog bilja i pohranjuju mnogo ugljika i vode, što ih čini otpornijima na sušu i visoke temperature; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da se u agroekologiji vodi računa o lokalnim agroklimatskim i povijesnim uvjetima pri odabiru metoda proizvodnje, sorti, pasmina i vremenskog redoslijeda kako bi se optimizirala otpornost poljoprivrednih gospodarstava na rizike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da se agroekologijom razvija uzgoj po mjeri čovjeka, koji se u što većoj mjeri odvija na otvorenom i koji teži samoopskrbi u pogledu ishrane životinja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da agroekologija podrazumijeva:






  a. | veći broj malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstva, zahvaljujući čemu će se zaustaviti pad zaposlenosti u poljoprivredi i ponovno pokrenuti djelatnost mladih poljoprivrednika, |
| --- | --- | --- |

22.

a.

veći broj malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstva, zahvaljujući čemu će se zaustaviti pad zaposlenosti u poljoprivredi i ponovno pokrenuti djelatnost mladih poljoprivrednika,

| b. | jače mreže uzajamne pomoći među poljoprivrednim gospodarstvima, |
| --- | --- |

b.

jače mreže uzajamne pomoći među poljoprivrednim gospodarstvima,

| c. | bolju povezanost s ostatkom stanovništva putem kraćih lanaca opskrbe i učestalije lokalne prerade proizvoda; |
| --- | --- |

c.

bolju povezanost s ostatkom stanovništva putem kraćih lanaca opskrbe i učestalije lokalne prerade proizvoda;

| 23. | smatra da digitalizacija može olakšati upravljanje određenim praksama proizvodnje i stavljanja na tržište. Napominje, međutim, da se zbog raširenog razvoja automatiziranih i povezanih poljoprivrednih strojeva postavlja pitanje suvereniteta nad podacima, nad kojima bi poljoprivrednici mogli izgubiti kontrolu. Smatra da poljoprivrednici ne bi trebali vanjskim izvođačima prepuštati specifično znanje o svojim gospodarstvima i da bi trebali zadržati pravo na popravak svojih strojeva; |
| --- | --- |

23.

Politike kojima se podupire agroekološka tranzicija

| 24. | napominje da se agroekologijom ne uzima u obzir samo proizvodnja hrane nego cijeli prehrambeni sustav, uključujući pravedne uvjete rada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da reforma ZPP-a o kojoj se trenutačno pregovara, a koja u srži ne nudi rješenja za glavne izazove, ipak pruža državama članicama i njihovim regijama određene alate za potporu agroekologiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja obavijest Europske komisije iz listopada 2020. upućenu Europskom vijeću u kojoj su utvrđene četiri moguće vrste programa za ekologiju, uključujući agrošumarstvo i agroekologiju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da se agroekologija, koja se temelji na mreži malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava, ne može razviti ako se izravna plaćanja u okviru ZPP-a i dalje dodjeljuju po hektaru, a ne po broju aktivnih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da bi s agroekološkim pristupom trebalo uskladiti i objediniti druge europske politike (poljoprivredna tržišta, vanjska trgovina, klima, sjemenje, voda, tlo, istraživanje itd.); |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je agroekologija alat za upravljanje održivim seoskim turizmom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da bi agroekologiju trebalo intenzivnije podupirati u obliku javnih istraživanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da će agroekologija promicanjem mreže malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava, moderniziranih i prilagođenih izazovima 21. stoljeća, te povezivanjem urbanog i ruralnog stanovništva pomoću kratkih lanaca opskrbe te ekoloških i lokalnih proizvoda u objektima javne prehrane, biti snažan pokretač revitalizacije teritorija i jačanja kohezije između ruralnih, prigradskih i gradskih područja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je ključno ojačati položaj poljoprivrednika u vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, posebno preko skupina proizvođača i lokalnih skupina malih i srednjih poljoprivrednih poduzeća koja mogu ostvariti ekonomiju razmjera kako bi dobili pravedniju naknadu za svoj rad, čime bi se doprinijelo dinamičnosti lokalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

32.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

Reforma ZPP-a

| 33. | predlaže da se budućim ZPP-om dodatno promiču agroekološke prakse kao što su:






  (a) | raznolikost usjeva, zbog koje su poljoprivredna gospodarstva manje osjetljiva na prirodne ili sektorske rizike, |
| --- | --- | --- |

33.

(a)

raznolikost usjeva, zbog koje su poljoprivredna gospodarstva manje osjetljiva na prirodne ili sektorske rizike,

| (b) | plodoredi na dulja razdoblja i kombinacija biljaka kojima se povećavaju poljoprivredne koristi, |
| --- | --- |

(b)

plodoredi na dulja razdoblja i kombinacija biljaka kojima se povećavaju poljoprivredne koristi,

| (c) | drveće, živice, ribnjaci, kamena staništa oko parcela/na parcelama, |
| --- | --- |

(c)

drveće, živice, ribnjaci, kamena staništa oko parcela/na parcelama,

| (d) | uzgoj mahunarki koje prirodno pohranjuju dušik u tlo, |
| --- | --- |

(d)

uzgoj mahunarki koje prirodno pohranjuju dušik u tlo,

| (e) | uzgoj različitih vrsta i sorti na istoj parceli, |
| --- | --- |

(e)

uzgoj različitih vrsta i sorti na istoj parceli,

| (f) | dobar i stalan pokrov tla koji sprečava eroziju, |
| --- | --- |

(f)

dobar i stalan pokrov tla koji sprečava eroziju,

| (g) | ponovno preuzimanje nadzora poljoprivrednika nad lokalnim sjemenom i lokalnim pasminama, koji su prilagođeniji tlu i klimi, |
| --- | --- |

(g)

ponovno preuzimanje nadzora poljoprivrednika nad lokalnim sjemenom i lokalnim pasminama, koji su prilagođeniji tlu i klimi,

| (h) | uzgoj mješovitih kultura i stoke, |
| --- | --- |

(h)

uzgoj mješovitih kultura i stoke,

| (i) | uvođenje integrirane zaštite usjeva umjesto zaštite kemijskim sredstvima; |
| --- | --- |

(i)

uvođenje integrirane zaštite usjeva umjesto zaštite kemijskim sredstvima;

| 34. | poziva, u svjetlu prijedloga iznesenih u mišljenju o ZPP-u, da se u programe za ekologiju sljedećeg ZPP-a uključe kvantificirani ciljevi strategije „od polja do stola”: smanjenje gubitka hranjivih tvari za najmanje 50 %, upotrebe gnojiva za najmanje 20 %, upotrebe kemijskih pesticida i rizika od njih za 50 % i antimikrobnih sredstava za 50 %, uz osiguravanje 10 % ekološki značajnih površina i 25 % zemljišta namijenjenih ekološkoj poljoprivredi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži od Europskog parlamenta i Europskog vijeća da u okviru trijaloga o budućoj zajedničkoj poljoprivrednoj politici provedu ciljeve zelenog plana i predlaže da se na europskoj razini najmanje 30 % proračuna prvog stupa namijeni za programe za ekologiju svakog nacionalnog strateškog plana; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da nemaju sva poljoprivredna gospodarstva jednake uvjete u pogledu okolišne održivosti. Strože mjere zaštite okoliša trebale bi se u okviru nacionalnih programa za ekologiju kombinirati s odgovarajućim financiranjem i osposobljavanjem koji bi bili u skladu s okolišnim posebnostima pojedinog poljoprivrednoga gospodarstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kao što je naveo u svojim mišljenjima o ZPP-u i pastoralizmu, preporučuje da se prošire uvjeti za sva poljoprivredna gospodarstva kako bi uključivali poštovanje prava zaposlenika u poljoprivredi (uvođenje koncepta socijalne uvjetovanosti) i maksimalnu gustoću životinja na poljoprivrednom gospodarstvu te da se postrože uvjeti u pogledu pravila o dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | predlaže postupan prijelaz s osnovnog plaćanja po hektaru na osnovno plaćanje na temelju broja osoba koje rade na gospodarstvu te da se izravna plaćanja prioritetno dodijele malim i srednjim poljoprivrednim gospodarstvima i agroekološkim praksama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaže da izravna plaćanja po gospodarstvu budu znatno ograničena; |
| --- | --- |

39.

| 40. | preporučuje državama članicama da u cilju promicanja agroekološke tranzicije uvedu sustav bonusa/malusa u okviru programa za ekologiju nove zajedničke poljoprivredne politike: na primjer, bonus za veću raznolikost usjeva, koji se financira iz poreza (malusa) na kemijska gnojiva i pesticide te antibiotike; bonus za uzgoj stoke na pašnjacima, koji se financira iz poreza (malusa) na stakleničke plinove koji je razmjeran broju uzgojenih preživača; |
| --- | --- |

40.

| 41. | preporučuje da sustav bonusa/malusa opisan u točki 40. provode države članice uzimajući u obzir svoje okolišne prioritete; |
| --- | --- |

41.

| 42. | preporučuje da se u sklopu mjera u okviru drugog stupa ZPP-a da prednost:






  a. | metodama agroekološke proizvodnje, uključujući agrošumarstvo, i njihovim zajedničkim pristupima (suradnja), |
| --- | --- | --- |

42.

a.

metodama agroekološke proizvodnje, uključujući agrošumarstvo, i njihovim zajedničkim pristupima (suradnja),

| b. | sustavu poljoprivredno-okolišno-klimatskih mjera, |
| --- | --- |

b.

sustavu poljoprivredno-okolišno-klimatskih mjera,

| c. | kratkim lancima opskrbe, |
| --- | --- |

c.

kratkim lancima opskrbe,

| d. | ekološkom i lokalnom ugostiteljstvu, |
| --- | --- |

d.

ekološkom i lokalnom ugostiteljstvu,

| e. | osposobljavanju i savjetovanju u području agroekologije, agrošumarstva i kombinacije poljoprivrede, šumarstva i stočarstva; |
| --- | --- |

e.

osposobljavanju i savjetovanju u području agroekologije, agrošumarstva i kombinacije poljoprivrede, šumarstva i stočarstva;

| 43. | poziva na izmjenu članka 65. (drugi stup) Uredbe o nacionalnim strateškim planovima kako bi se s logike koja se temelji na površini prešlo na logiku ugovora temeljenih na agroekologiji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na prijedlog iz svojeg mišljenja o ZPP-u da se potpora ulaganjima uvjetuje revizijom zaštite okoliša i da se dodijeljena proračunska sredstva ograniče na najviše 10 % sredstava iz drugog stupa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlaže da Europska komisija sastavi vodič za pružanje metodološke potpore upravljačkim tijelima i regionalnim dionicima kako bi se pri pokretanju raznih dobrovoljnih mjera ZPP-a promicalo uzimanje u obzir agroekološkog projekta; |
| --- | --- |

45.

Poljoprivredne prakse

| 46. | predlaže da se uzgoj preživača usmjeri prema trajnoj ispaši, osim tijekom zimskih mjeseci; |
| --- | --- |

46.

| 47. | traži da industrijski stajski uzgoj monogastričnih životinja (svinje, perad), koji dovodi do brojnih negativnih vanjskih učinaka na javno zdravlje i okoliš, postupno ustupi mjesto potpunom ili djelomičnom uzgoju na otvorenom, s maksimalnim brojem životinja po zgradi i po hektaru površine za ishranu životinja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na okončanje uzgoja u kavezima, kao što je zatraženo u nedavnoj građanskoj inicijativi i u mišljenju Odbora o ZPP-u; |
| --- | --- |

48.

| 49. | predlaže da se, radi dobrobiti životinja, klanje obavlja na poljoprivrednim gospodarstvima i da se otvore lokalne male klaonice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na produljenje nakon 31. prosinca 2020. izuzeća kojim se proizvođačima peradi i kunića dopušta klanje i prerada njihove proizvodnje na poljoprivrednom gospodarstvu radi lokalnog stavljanja na tržište u skladu s Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1); |
| --- | --- |

50.

| 51. | predlaže jačanje prijedloga njemačkog predsjedništva o uvođenju europske oznake za dobrobit životinja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | preporučuje i jasno i obvezno označivanje načina uzgoja kojim bi se obuhvatio životni ciklus životinja, uključujući i prijevoz, kako bi se moglo prepoznati poboljšanje praksi proizvođača i kako bi potrošači mogli odabrati proizvode u skladu sa svojim željama – kao, primjerice, u slučaju europskog označivanja jaja; |
| --- | --- |

52.

Druge politike

| 53. | preporučuje da se novim zakonom o održivim prehrambenim sustavima, najavljenim u strategiji „od polja do stola”, uspostavi pravni okvir kojim bi se EU obvezao na pokretanje istinske agroekološke tranzicije kojom bi se potražnja za hranom preusmjerila u cilju postizanja prehrambene kulture koja pogoduje promjeni prehrambenih navika, kojom bi se suzbila rastuća pretilost, smanjila potrošnja mesa, skratili lanci opskrbe, povećala potrošnja sezonskih proizvoda i drastično smanjilo rasipanje hrane; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da promiče razvoj kratkih lanaca opskrbe:






  a. | prilagođavanjem higijenskih pravila i normi preradi proizvoda na poljoprivrednom gospodarstvu i, općenitije, primjenom propisa o hrani i zahtjeva za njezino označavanje na način prilagođen malim proizvođačima, |
| --- | --- | --- |

54.

a.

prilagođavanjem higijenskih pravila i normi preradi proizvoda na poljoprivrednom gospodarstvu i, općenitije, primjenom propisa o hrani i zahtjeva za njezino označavanje na način prilagođen malim proizvođačima,

| b. | podupiranjem lokalnih i zajedničkih projekata koji se prvenstveno odnose na opremu potrebnu za lokalnu preradu (male klaonice, pokretne klaonice, postrojenja za preradu povrća, javne kuhinje, infrastruktura za lokalne tržnice kao što su javne natkrivene tržnice ili trgovine poljoprivrednim proizvodima itd.), a uz to i na osnivanje malih lokalnih zadruga za proizvodnju, preradu i stavljanje na tržište; |
| --- | --- |

b.

podupiranjem lokalnih i zajedničkih projekata koji se prvenstveno odnose na opremu potrebnu za lokalnu preradu (male klaonice, pokretne klaonice, postrojenja za preradu povrća, javne kuhinje, infrastruktura za lokalne tržnice kao što su javne natkrivene tržnice ili trgovine poljoprivrednim proizvodima itd.), a uz to i na osnivanje malih lokalnih zadruga za proizvodnju, preradu i stavljanje na tržište;

| 55. | predlaže da EU provede preporuke Europskog parlamenta iznesene u njegovu izvješću o vlastitoj inicijativi iz 2017. (2) o koncentraciji poljoprivrednih zemljišta u EU-u, posebice o osnivanju „europskog ureda za nadzor poljoprivrednih zemljišta”; predlaže da EU, u obliku direktive EU-a kao što je Direktiva o vodama, provede „dobrovoljne smjernice o upravljanju zemljištem” (3), koje je FAO usvojio 2012. godine, kako bi se na bolji način osigurao pristup zemljištu i time olakšalo pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Europsku komisiju da predloži novu europsku direktivu o poljoprivrednim tlima kako bi se zaustavilo smanjenje količine organskih tvari u njima i zaustavila njihova erozija te u poljoprivrednim praksama u prvi plan stavilo poticanje života u tlu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | preporučuje jačanje direktiva o vodama, isključujući odstupanja (Direktiva o nitratima); |
| --- | --- |

57.

| 58. | preporučuje jačanje primjene kružnog gospodarstva u preradi stajskog gnoja kako bi ga se iskoristilo u poljoprivredi (kompost i organska gnojiva); |
| --- | --- |

58.

| 59. | u skladu sa svojim mišljenjem o poljoprivrednim genetskim resursima poziva na novo zakonodavstvo EU-a o sjemenu kojim bi se omogućila uporaba i stavljanje na tržište sjemena koje su sačuvali poljoprivrednici, uključujući izmjene predložene u novoj Uredbi o ekološkoj poljoprivredi za uvrštavanje u katalog ekološkog sjemena; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na to da se zakonodavstvom EU-a isključi genetski modificirano ili mutageno sjemenje radi promicanja bioraznolikosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva na to da društvenu dodanu vrijednost i pozitivne vanjske učinke agroekologije u gospodarskom smislu osjete i proizvođači kako bi bili akteri u toj tranziciji; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kako bi se zajamčilo pravo cjelokupnog stanovništva na agroekološku prehranu, preporučuje mjere kao što su:






  a. | niži PDV na ekološke, lokalne i sezonske proizvode, |
| --- | --- | --- |

62.

a.

niži PDV na ekološke, lokalne i sezonske proizvode,

| b. | „lokalni” prehrambeni bonovi za te iste proizvode, |
| --- | --- |

b.

„lokalni” prehrambeni bonovi za te iste proizvode,

| c. | znatan udio ekoloških, lokalnih i sezonskih proizvoda u objektima javne prehrane; |
| --- | --- |

c.

znatan udio ekoloških, lokalnih i sezonskih proizvoda u objektima javne prehrane;

| 63. | predlaže da se u specifikacije ZOI-ja i ZOZP-a uključe agroekološke prakse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | traži da EU prestane uvoziti poljoprivredne proizvode koji nisu u skladu s europskim socijalnim i okolišnim standardima proizvodnje, među ostalim sa strategijom „od polja do stola”, i koji su nelojalna konkurencija europskim proizvodnim lancima, te izvoziti po cijeni nižoj od europskih troškova proizvodnje viškove koji često uništavaju proizvođače u trećim zemljama; |
| --- | --- |

64.

| 65. | preporučuje, kao i u svojem mišljenju o ZPP-u, uvođenje novih pravednijih multilateralnih i bilateralnih trgovinskih pravila u području poljoprivrednih proizvoda, koja se više temelje na solidarnosti i koja uključuju agroekološki pristup; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva na pružanje veće potpore neovisnim javnim istraživanjima u području agroekologije/agrošumarstva i participativnim istraživanjima poljoprivrednika-istraživača na europskoj razini, među ostalim u području društvenih znanosti, kojima se proučava dinamika sociotehničke tranzicije; pozdravlja inicijativu Komisije da promiče i koordinira mrežu agroekoloških eksperimenata; |
| --- | --- |

66.

Lokalna i regionalna razina

| 67. | preporučuje vrlo aktivnu potporu lokalnim i regionalnim vlastima u provedbi agroekologije, posebno u pogledu tehničkog osposobljavanja novih dionika, potpore za pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika, neovisnog savjetovanja poljoprivrednika, potpore kratkim lancima opskrbe i obrtničkoj preradi poljoprivrednih proizvoda, pravila o poljoprivrednom zemljištu i urbanističkom planiranju, razvoja zaštićenih poljoprivrednih područja, stvaranja oglednih poljoprivrednih gospodarstava na načelima agroekologije te u pogledu alata za praćenje provedbe agroekološke tranzicije; |
| --- | --- |

67.

| 68. | predlaže „dugoročne ugovore za agroekološke inovacije” između skupina poljoprivrednika i lokalnih ili regionalnih vlasti u okviru alata Europskog partnerstva za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva EU da, kao što je to bio slučaj sa Sporazumom gradonačelnika za klimu i energiju, koordinira i vodi mrežu općina koje su se obvezale poduzeti mjere u korist otpornih i održivih poljoprivrednih i prehrambenih sustava. |
| --- | --- |

69.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

1

(2)  Europski parlament (2017.), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2017-0197_FR.html

2

(3)  http://www.fao.org/3/a-i2801f.pdf.

3

---

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/25

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Unija ravnopravnosti: Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma

(2021/C 106/06)

| Glavni izvjestitelj: | Jácint HORVÁTH (HU/PES), predstavnik Vijeća Grada županije Nagykanizsa |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija Europske komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Unija ravnopravnosti: Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma
  COM(2020) 620 final
  Prijedlog preporuke Vijeća o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma
  COM(2020) 621 final |

Glavni izvjestitelj:

Jácint HORVÁTH (HU/PES), predstavnik Vijeća Grada županije Nagykanizsa

Referentni dokumenti:

Komunikacija Europske komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Unija ravnopravnosti: Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma

COM(2020) 620 final

Prijedlog preporuke Vijeća o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma

COM(2020) 621 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opća razmatranja – Romi kao europska etnička manjina

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije, kojom se i dalje iskazuje predanost Komisije i Europskog vijeća integraciji romskih zajednica (1) i iskorjenjivanju diskriminacije i isključenosti Roma. Također pozdravlja najnoviju preporuku Vijeća o tom pitanju i naglašava važnost informiranja lokalne i regionalne razine i postavljanja konkretnih ciljeva. U tu svrhu poziva Europsku komisiju i Vijeće da osiguraju odgovarajuće praćenje postignutih rezultata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su Romi glavna etnička manjina u Europi. Mnogi Romi i dalje su lišeni svojih temeljnih prava, žive u siromaštvu te se suočavaju s ekstremnom diskriminacijom i socijalnom isključenošću. Budući da je riječ o europskom problemu i da su te osobe europski građani, utoliko je šokantnije što su vlade država članica i EU dosad zakazali u provedbi uspješnih politika integracije i uključivanja kojima bi se Romima omogućilo da ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje odgovornosti kao građani EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se Unija ravnopravnosti, koja je jedan od glavnih ciljeva Europske komisije (2), na kontinentu ne može ostvariti bez aktivnog sudjelovanja romskih zajednica, koje prema procjenama broje 10 – 12 milijuna ljudi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potvrđuje da je napredak u integraciji Roma u posljednjih deset godina bio ograničen. Ostvaren je određen napredak u pogledu pojedinih sektorskih prioriteta utvrđenih u Komunikaciji, ali postavljeni ciljevi općenito nisu ispunjeni. Stoga će u budućnosti biti potrebno reformirati dodjelu resursa namijenjenih tom području, povećati ih u područjima gdje je to potrebno, dalje razvijati integrirani pristup i poticati upotrebu inovativnih rješenja. Posebno bi trebalo naglasiti potrebu za osiguranjem stručne i financijske održivosti uspješnih programa kako bi se postigli dugoročni rezultati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | također napominje da na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini treba obnoviti i ojačati obveze preuzete u području ravnopravnosti, socijalne uključenosti i sudjelovanja Roma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da, s obzirom na postojane nezadovoljavajuće rezultate u rješavanju problema u području obrazovanja, tržišta rada, stanovanja i zdravstvene skrbi uzrokovanih diskriminacijom i društvenim položajem, pojačaju napore u tom pogledu, osobito povećanjem nadležnosti regionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da su romske zajednice iznimno izložene posljedicama pandemije bolesti COVID-19. U njihovim zajednicama pandemija i njezini socioekonomski i zdravstveni učinci dodatno pogoršavaju postojeće razlike i povećavaju jaz, a poništavaju i dio dosad postignutih rezultata. Stoga bi u okviru procesa oporavka trebalo povećati resurse namijenjene Romima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je promicanje jednakosti i integracije Roma nije samo ključno u pogledu temeljnih prava nego je i od očite gospodarske važnosti. Uspješna provedba strategije bit će ključna i za gospodarske rezultate država članica s visokim udjelom romskog stanovništva (više od 1 %); |
| --- | --- |

8.

| 9. | posebno pozdravlja „Izvješće o provedbi nacionalnih strategija integracije Roma: borba protiv negativnih stavova prema osobama romskog podrijetla u Europi” (3), koje je 2020. donio Europski parlament i u kojem se iznose stvarne mjere i konkretni ciljevi. OR također preporučuje da se zaključci i predviđanja iz tog izvješća uzmu u obzir pri izradi nacionalnih strateških okvira za Rome; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podupire izjavu gradonačelnika te lokalno i regionalno izabranih predstavnika država članica Vijeća Europe protiv anticiganizma (4). Osim toga, poziva institucije Unije da uže surađuju s Vijećem Europe na poboljšanju položaja Roma, kao i na potpori nedavno uspostavljenom Europskom savezu gradova i regija za uključenje Roma i Putnika, i da podrže vrlo uspješnu kampanju „Dosta!”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja i posebno cijeni činjenicu da su premijeri zemalja zapadnog Balkana s visokim udjelom romskog stanovništva u srpnju 2019. usvojili Deklaraciju o integraciji Roma u kontekstu procesa proširenja EU-a (5), u kojoj su se obvezali na konkretna poboljšanja položaja Roma prije pristupanja tih zemalja EU-u; |
| --- | --- |

11.

Nacionalni strateški okviri za Rome, horizontalni ciljevi

| 12. | pozdravlja činjenicu da se u Komunikaciji uzimaju u obzir zaključci evaluacije prethodnog okvira, godišnje ocjene provedbe nacionalnih strategija i analiza razloga ograničene učinkovitosti prethodnih mjera te da se ona temelji na opsežnim savjetovanjima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava, međutim, da se u Komunikaciji ne iznose ni pozitivna ni negativna iskustva u provedbi prethodnih nacionalnih strategija za Rome. Ne donose se nikakvi zaključci, ne navode se nikakve dobre prakse niti se spominju ikakve djelotvorne mjere poduzete u raznim državama članicama koje bi se mogle donijeti ili primijeniti drugdje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da je jedan od ključnih elemenata napretka u tom području obvezivanje država članica na uspostavu nacionalnog strateškog okvira za Rome i žali što u prethodnom ciklusu nekoliko država članica nije izradilo strateški okvir jer je to bilo neobavezno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potvrđuje svoju potporu nastojanjima Europske komisije, čiji je cilj objavljivanjem smjernica za strategije integracije pomoći državama članicama i zemljama kandidatkinjama za pristupanje u izradi djelotvornih nacionalnih strategija za Rome; međutim, napominje da je iz brojnih negativnih iskustava u provedbi strategije EU-a za Rome tijekom prethodnog ciklusa trebalo izvući pouke jer bi se time osigurala veća dosljednost u izradi trenutačne strategije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću napominje da ankete koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) potvrđuju da je diskriminacija na tržištu rada problem ne samo pri traženju posla nego i na radnom mjestu, pri čemu se 22 % ispitanika osjećalo diskriminiranim na temelju etničkog ili imigrantskog podrijetla. Kad je riječ o pristupu robi i uslugama (javna uprava, javni prijevoz, trgovine, restorani itd.), Romi bili su suočeni s najvišom razinom diskriminacije (28 % ispitanika); |
| --- | --- |

16.

| 17. | dalje napominje da se u Komunikaciji ne uzima u obzir mogući manjak organizacija civilnog društva i stručnjaka iz tog područja, što je velika prepreka napretku u nekim državama članicama, uglavnom zbog toga što to ometa funkcioniranje nevladinih organizacija. To u konačnici može utjecati na izglede za uključivanje Roma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da nacionalni strateški okviri za Rome trebaju doprinijeti provedbi Akcijskog plana EU-a za antirasizam i europskog stupa socijalnih prava, kao i postizanju UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja. Poveznice s tim raznim dokumentima, doprinos njihovim ciljevima, kao i opseg tog doprinosa trebalo bi posebno navesti u nacionalnim strateškim okvirima za Rome; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da je Europska komisija u svojoj komunikaciji i prijedlogu Preporuke Vijeća postavila ambiciozne, ali i nužne, višestruke i uravnotežene ciljeve na horizontalnoj i sektorskoj razini. Kako bi se ti ciljevi mogli djelotvorno ostvariti do 2030., trebalo bi u planiranje, provedbu, kontrolu i praćenje nacionalnih strateških okvira za Rome uključiti najširi mogući raspon lokalnih i nacionalnih romskih organizacija civilnog društva, unijeti iznesene prijedloge i omogućiti periodično preispitivanje strategije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da se u Komunikaciji ne predviđaju situacije u kojima mjere predviđene strateškim okvirima ostaju mrtvo slovo na papiru. S obzirom na iskustvo iz prethodnog ciklusa, Odbor je i dalje zabrinut zbog mogućnosti da neke države članice ne provedu nacionalne strateške okvire. Stoga potiče Komisiju da pomno prati napredak na razini država članica, da osigurava primjenu relevantnog zakonodavstva EU-a i brzo procjenjuje potrebu za daljnjim zakonodavstvom jer bi se zbog nepostojanja sankcija mogao dodatno odgoditi proces integracije i uključivanja Roma. Poziva Komisiju da razmotri osnivanje europskog savjetodavnog odbora koji bi se, među ostalim, sastojao od stručnjaka u području politika koje se odnose na Rome i u koji bi bili uključeni i predstavnici lokalnih i regionalnih vlasti s konkretnim iskustvom u vezi s romskim pitanjima na terenu. Nadalje ustraje na potrebi za poboljšanjem zastupljenosti Roma u osmišljavanju i provedbi nacionalnih strateških okvira za Rome; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podupire daljnju suradnju s Agencijom Europske unije za temeljna prava (FRA) u kontekstu periodičnog preispitivanja nacionalnih strateških okvira za Rome. Dostupnost odgovarajućih podataka od ključne je važnosti i za procjenu trenutačnog stanja i za mjerenje ostvarenog napretka. Tom je problemu potrebno posvetiti dužnu pozornost jer se u više navrata pojavio problem trošenja sredstava namijenjenih integraciji Roma na neromske ciljne skupine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da bi se u ciljevima i mjerama utvrđenima u nacionalnim strateškim okvirima za Rome trebale uzeti u obzir teritorijalne posebnosti u državama članicama i mikroregijama u nepovoljnom položaju u kojima je potrebno posebno djelovanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | slaže se sa stajalištem da se izazovi u pogledu ravnopravnosti, socijalne uključenosti i sudjelovanja Roma uvelike razlikuju ovisno o veličini romske zajednice i njezinu udjelu u ukupnom stanovništvu, kao i o općem gospodarskom kontekstu i ukorijenjenosti isključivanja i diskriminacije. Razlikuju se i ovisno o lokaciji i načinu života Roma (ruralnom, gradskom, mobilnom, izoliranom) i posebnih značajki, kao što su međunarodna mobilnost, migracije ili pitanja povezana s dokumentima o građanskom statusu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava, međutim, da nacionalni strateški okvir mora odražavati lokalne i regionalne razlike, utvrditi područja suočena s posebnim problemima i doprinijeti primjeni prilagođenih rješenja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja poziv Komisije državama članicama s brojnim romskim stanovništvom da u svoj nacionalni strateški okvir za Rome uključe ambicioznije obveze, kojima bi se ravnopravnost Roma i njihovo uključivanje trebali integrirati u politike na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podržava zahtjev Europske komisije da države članice svake dvije godine podnesu izvještaj o provedbi nacionalnih strateških okvira za Rome, kao dopunu podacima koje prikupljaju civilno društvo i FRA; poziva Europsku komisiju da radi na najširem mogućem uključivanju organizacija civilnog društva te lokalnih i regionalnih vlasti koje se bave pitanjima Roma; |
| --- | --- |

26.

Razmatranja o sektorskim ciljevima

| 27. | potvrđuje da četiri ključna tematska područja koja je Europska komisija navela pri utvrđivanju svojih ciljnih skupina, a to su obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvena skrb i stanovanje, imaju glavnu ulogu u procesu integracije Roma, kao i socijalne usluge, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na to da u skladu s Drugim istraživanjem EU-a o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II) (6) romska djeca zaostaju za drugom djecom u svim obrazovnim pokazateljima. Samo otprilike polovina (53 %) romske djece u dobi od četiri godine do dobi u kojoj počinje obvezno školovanje pohađa ustanove za predškolski odgoj. U prosjeku 18 % Roma u dobi od 6 do 24 godine ima stupanj obrazovanja niži od onog predviđenog za njihovu dob. Udio mladih Roma koji rano napuštaju školovanje nerazmjerno je visok u odnosu na opću populaciju. Unatoč pravnoj zabrani te prakse i nedavnoj sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava, segregacija u školama i dalje se provodi u nekim državama članicama, što OR oštro osuđuje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja preporuku koju je Vijeće Europe donijelo u srpnju 2020. (7), u kojoj se poziva na uvrštavanje povijesti Roma i/ili Putnika u školske programe i nastavni materijal. Ta je preporuka posebno relevantna za države članice s brojnim romskim stanovništvom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi jedan od ciljeva okvira trebalo biti uvrštavanje informacija o povijesti i kulturi Roma u osnovnoškolske i srednjoškolske udžbenike te da bi za to trebalo osmisliti pokazatelje. Cilj je osigurati da se svugdje, a posebice u zemljama u kojima Romi čine više od 1 % stanovništva, učenici tijekom svih godina obrazovanja susreću s pozitivnim informacijama o romskoj povijesti i kulturi. Suzbijanje rasizma prema Romima putem obrazovanja trebalo bi biti prioritet u svim državama članicama, neovisno o udjelu romskog stanovništva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da digitalni obrazovni modeli uvedeni zbog pandemije bolesti COVID-19 doprinose ranom napuštanju školovanja romske djece, od kojih većina nema potrebne informatičke alate ni dostatan pristup brzom internetu ili se ne može samostalno posvetiti gradivu iz programa bez odgovarajuće roditeljske potpore; |
| --- | --- |

31.

| 32. | stoga naglašava da će, nakon što se ukinu restriktivne mjere uvedene u obrazovanju zbog pandemije bolesti COVID-19, obrazovni programi za nadoknadu zaostataka biti iznimno važni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da je u skladu s Drugim istraživanjem EU-a o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II) (8) samo četvrtina Roma starijih od 16 godina „zaposlena” ili „samozaposlena”. Stope zaposlenosti Romkinja znatno su niže nego stope zaposlenosti romskih muškaraca (16 % u odnosu na 34 %). Ukupno gledajući, istraživanje pokazuje da udio Roma u dobi od 20 do 64 godine na plaćenim radnim mjestima iznosi 43 %, što je znatno ispod prosjeka EU-a (70 % 2015.); |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da je, prema navedenom istraživanju Agencije Europske unije za temeljna prava, u području zdravstvene skrbi najviše bili diskriminirani Romi (8 %) i da je očekivani životni vijek Roma niži od očekivanog životnog vijeka ukupnog stanovništva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podržava Europski parlament u njegovu pozivu državama članicama da osiguraju učinkovite i pravovremene pravne lijekove za sve osobe koje su preživjele prisilnu sterilizaciju, među ostalim i uspostavom djelotvornih sustava naknada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava činjenicu da velik dio Roma živi u kućanstvima bez pristupa potrebnim javnim uslugama i osnovnoj infrastrukturi. Stoga su izloženi ozbiljnom riziku od loših stambenih uvjeta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | slaže se sa zahtjevom da države članice osiguraju pristup primjerenom nesegregiranom stanovanju za Rome i da se u svaki nacionalni strateški okvir uključi cilj sprečavanja prisilnih deložacija bez alternativnog smještaja, kao što je navedeno u Preporuci Vijeća i Prilogu 1. Komunikaciji. Poziva na to da se taj cilj postigne po mogućnosti do sredine provedbe okvira jer je velik broj Roma u EU-u izgubio svoje domove zbog deložacija i živi u lošim uvjetima; |
| --- | --- |

37.

Razmatranja o institucijskom okviru

| 38. | naglašava da se bez sveobuhvatne reforme načina dodjele sredstava i bez razvoja institucionalnih i apsorpcijskih kapaciteta ne mogu predvidjeti znatne promjene u upotrebi resursa. Kako bi programi za nadoknadu zaostataka bili djelotvorni, potrebno je racionalizirati i pojednostavniti postupke te promijeniti pristup posredničkih tijela. Valja pojednostaviti politiku nadoknade zaostataka, učiniti je jasnijom, transparentnijom i približiti je građanima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da se Romi, koji su posebno pogođeni isključenošću i koji se koriste svojim pravom na slobodno kretanje kako bi živjeli i/ili radili u drugim državama članicama, i ondje često suočavaju s diskriminacijom i iskorištavanjem. OR naglašava važnost transnacionalne suradnje na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se spriječilo organizirano prekogranično izrabljivanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na to da se razmotri davanje prednosti drugim tehnikama potpore (prioritetnim projektima, pregovaračkim postupcima, globalnim potporama, regulatornoj potpori), a ne programima javne nabave kojima se stvaraju nejednaki uvjeti tržišnog natjecanja kada je riječ o programima integracije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | predlaže da se ukine upotreba skupnog naziva „Romi” jer se time ne prepoznaje raznolikost stanovništva romskog podrijetla. Umjesto toga predlaže usvajanje izraza „osobe romskog identiteta”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | preporučuje da države članice, uz odgovarajuća stručna jamstva, osiguraju kontinuirano i neometano financiranje inicijativa za nadoknadu socijalnih zaostataka koje su se pokazale učinkovitima, kao i povezanih projekata. Naime, ispostavilo se da je nekoliko već uspješnih projekata uspjelo dobiti nova financijska sredstva tek nakon što predstavljeni kao inovacije i sasvim novi projekti. Također je ključno zajamčiti kontinuirano financiranje djelotvornih projekata koje provode organizacije civilnog društva koje nemaju vlastitih sredstava, imovine ili financijskih rezervi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je osobito važno da romske organizacije koje rade na integraciji imaju priliku postupno povećati svoje kapacitete, u skladu s načelom postupnog razvoja i rasta. Također bi trebalo biti moguće provesti početne projekte koji iziskuju vrlo male iznose kako bi područja u najnepovoljnijem položaju također mogla krenuti prema svjesnom razvoju integracije Roma. Taj postupak mora se ubrzati i podržati programom za pripremu projekata te se mora provoditi uz potporu mentora; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da financiranje nacionalnih strateških okvira također iziskuje integrirani pristup različitim razvojnim fondovima. Naglasak bi trebalo staviti na potrebu za djelotvornijom koordinacijom projekata za razvoj infrastrukture i ljudskih kapaciteta kako bi sredstva Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda (ESF) bila zajednički dostupna putem integriranih razvojnih programa za složene projekte usmjerene na jačanje socijalne kohezije. Za koordinaciju tih resursa potreban je razvoj odgovarajućih provedbenih instrumenata kojima se podupire strateški pristup; |
| --- | --- |

44.

| 45. | osobito pozdravlja to što se Europska komisija u Akcijskom planu EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025. obvezala da će kao institucija pružiti primjer poduzimanjem ciljanih mjera zapošljavanja i odabira u svrhu znatnog poboljšanja reprezentativnosti svojeg osoblja. Pri provedbi tih mjera Europska komisija osigurat će da se one primjenjuju i na Rome te poziva druge institucije EU-a da poduzmu inicijative za promicanje raznolikosti i integracije na radnom mjestu. OR podržava taj pristup i smatra da se on primjenjuje i na njega samog; |
| --- | --- |

45.

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti

| 46. | skreće pozornost vlada država članica na činjenicu da bi lokalne i regionalne vlasti trebale biti uključene u izradu nacionalnih strateških okvira za Rome. Ta su tijela najbliža Romima, ona se na prvoj liniji suočavaju s problemima i imaju stvarna sredstva za djelovanje i stvarne resurse za poboljšanje situacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno naglašava da su lokalne i regionalne vlasti razina upravljanja s najviše odgovornosti za integraciju romskog stanovništva te da bi trebale podupirati njihovo uključivanje primjenom nepaternalističkog pristupa odozdo prema gore; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na to da se u svim državama članicama osigura uspostava i funkcioniranje lokalnih i/ili regionalnih foruma za razmjenu koji će pratiti provedbu nacionalnih strateških okvira kako bi se ojačao dijalog i osigurala određena razina suradnje. Samo iskušani radni odnosi među svim dionicima mogu dovesti do učinkovite integracije, a jačanjem decentraliziranog pristupa osigurava se učinkovitija provedba programa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | preporučuje da lokalne vlasti u područjima s romskim stanovništvom podupiru programe razvoja lokalne zajednice kojima se dotičnim romskim skupinama i malim zajednicama pruža pristup osnovnom praktičnom znanju koje je od ključne važnosti i kojim je potrebno ovladati u svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče lokalne i regionalne vlasti da osiguraju da se u medijima kojima upravljaju objavljuje sadržaj kojim se razbijaju predrasude prema Romima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | skreće pozornost lokalnih i regionalnih vlasti na činjenicu da širenje znanja o romskoj povijesti i kulturi te promicanje međukulturnog učenja mogu djelotvorno smanjiti rasizam. |
| --- | --- |

51.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Kao i u Komunikaciji Komisije, u ovom se mišljenju krovni pojam „Romi” odnosi na niz različitih skupina romskog podrijetla kao što su: Romi, Sinti, Kale, Romaničeli i Bojaši/Rudari. Pojam obuhvaća i skupine kao što su Aškali, Egipćani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi i Abdali te populacije koje putuju, uključujući etničke Putnike i stanovništvo koje se označuje administrativnim izrazom „Gens du voyage”, kao i osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani, Tsigani ili Tzigani, ne negirajući pritom posebna obilježja svake od tih skupina.

1

(2)  Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025., COM(2020) 565 final.

2

(3)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2020-0147_EN.html

3

(4)  http://a.cs.coe.int/team81/congress_form/Inscriptions/Declaration_Against_anti_gypsyism.aspx

4

(5)  https://www.romaeducationfund.org/wp-content/uploads/2019/07/Western-Balkans-Declaration-on-Roma-Integration-and-EU-enlargement.pdf

5

(6)  https://fra.europa.eu/en/project/2015/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey

6

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809ee52f

7

(8)  https://fra.europa.eu/en/project/2015/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey

8

---

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/31

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Novi europski istraživački prostor (EIP) za istraživanje i inovacije

(2021/C 106/07)

| Izvjestitelj: | Christophe CLERGEAU (FR/PES), član Regionalnog vijeća Regije Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru Regija – Novi EIP za istraživanje i inovacije
  COM(2020) 628 final |

Izvjestitelj:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), član Regionalnog vijeća Regije Pays-de-la-Loire

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru Regija – Novi EIP za istraživanje i inovacije

COM(2020) 628 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | skreće pozornost na zaključke mišljenja „Obzor Europa: deveti Okvirni program za istraživanja i inovacije”, u kojem se:






  — | „poziva da se stvarno uzme u obzir izvrsnost raspodijeljena u svim državama članicama i regijama Unije kako bi se povisila razina znanstvene izvrsnosti cijele Europe, a ne samo nekolicine velikih regija i metropola; |
| --- | --- | --- |

1.

—

„poziva da se stvarno uzme u obzir izvrsnost raspodijeljena u svim državama članicama i regijama Unije kako bi se povisila razina znanstvene izvrsnosti cijele Europe, a ne samo nekolicine velikih regija i metropola;

| — | izražava žaljenje što se uporno odbija prihvatiti teritorijalna pripadnost znanstvene izvrsnosti te doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta dinamici Unije; |
| --- | --- |

—

izražava žaljenje što se uporno odbija prihvatiti teritorijalna pripadnost znanstvene izvrsnosti te doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta dinamici Unije;

| — | ustrajno poziva na puno i potpuno sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela u provedbi strateškog planiranja [...] i da se u tom okviru uzmu u obzir strategije pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

—

ustrajno poziva na puno i potpuno sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela u provedbi strateškog planiranja [...] i da se u tom okviru uzmu u obzir strategije pametne specijalizacije;

| — | smatra da treba priznati teritorijalne učinke kao sastavne elemente pojma učinka za ocjenjivanje programa i projekata”; |
| --- | --- |

—

smatra da treba priznati teritorijalne učinke kao sastavne elemente pojma učinka za ocjenjivanje programa i projekata”;

| 2. | izražava zadovoljstvo zbog prilike koju navedena komunikacija pruža da se predloži koherentna strategija koja bi svim dionicima omogućila da se uključe i doprinesu aktivnostima koje se u Europi provode u području istraživanja i inovacija; primjećuje, međutim, da Komunikacija nije uravnotežena jer se isuviše fokusira na europski istraživački prostor (EIP) kao produžetak Obzora Europa na štetu ostalih elemenata koje također treba uzeti u obzir; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podržava ambiciozne inicijative predviđene Komunikacijom koje pridonose osposobljavanju Europe za svladavanje globalnih izazova s kojima se suočava i koje će preobraziti istraživački krajolik te omogućiti jačanje Europe kroz razvoj znanja. Istraživanje i inovacije trebaju igrati ključnu ulogu u podržavanju ekološke, digitalne, socijalne i ekonomske tranzicije s kojima se Europa suočava. Te bi politike također trebale pomoći Europi da svlada izazove povezane s bolešću COVID-19, kao što to pokazuje aktualni akcijski plan ERAvsCorona (EIP protiv korone); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja novi naglasak koji je Komisija stavila na uključenost građana u pitanja povezana s istraživanjem i inovacijama; zalaže se za to da ta uključenost uz očuvanje znanstvene slobode obuhvaća sve faze – od osmišljavanja do provedbe i praćenja politika – i da se ne svodi samo na usmjeravanje i obavještavanje građana koji, baš naprotiv, žele aktivno sudjelovati; smatra da se ta uključenost mora prvenstveno organizirati na lokalnoj razini i da su gradovi i regije ključni dionici za njezino olakšavanje i razvijanje jer imaju važnu ulogu u procesu usklađivanja istraživanja i inovacija s vrijednostima, potrebama i očekivanjima društva. Stoga se suosmišljavanjem i suodgovornošću regionalnih i lokalnih aktera u pogledu procesa i rezultata istraživanja i inovacija povećava prihvaćanje i prihvatljivost istraživanja i inovacija u društvu. Gradovi i regije također osiguravaju važne resurse za operacionalizaciju, u širem smislu, programa za otvorenu znanost jer je to ključno za razvoj uspješnog europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja namjeru Komisije da postigne da se za potrošnju za istraživanje i razvoj izdvaja 3 % BDP-a i da postavi cilj od 1,25 % za javna izdvajanja do 2030. (naspram trenutačnih 0,81 %), ali se pita kako se ti ciljevi mogu postići kad se planom oporavka ne predviđaju velika ulaganja u istraživanja i inovacije te se, na primjer, odustaje od programa „EU za zdravlje” koji je predložila Komisija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava žaljenje zbog toga što – iako postoji povjerenica čiji portfelj obuhvaća politike istraživanja, inovacija i osposobljavanja te politike za mlade – nije bilo moguće predložiti novi pristup za europski prostor obrazovanja i istraživanja; podsjeća na nužnost međusektorskog pristupa tim pitanjima koja su usko povezana s regionalnim politikama; nada se da će komunikacija o globalnom pristupu istraživanju, inovacijama, obrazovanju i mladima, koju je Komisija najavila u svom Programu rada za 2021. ići u tom smjeru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je navedena komunikacija samo polazna točka koja bi s jedne strane trebala dovesti do daljnjih konkretnih mjera, a s druge strane do donošenja „pakta za istraživanje i inovacije”; traži da bude uključen u pripremu daljnjih koraka; poziva na to da taj pakt bude prilika za obranu akademskih i sveučilišnih sloboda, slobode izražavanja profesora, istraživača, studenata, intelektualaca i njihova slobodnog kretanja unutar Unije, ali i između Unije i svih partnerskih zemalja; s tim u vezi smatra da će se politika međunarodne suradnje u okviru EIP-a morati prilagoditi tim načelima te izražava zabrinutost zbog brzog narušavanja akademskih sloboda u brojnim zemljama diljem svijeta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da su odgovarajuće praćenje i nadzor inovacija i istraživanja ključni za učinkovitu provedbu politika. U tom pogledu podsjeća na mišljenje „Pregled rezultata regija u području inovacija i njegov utjecaj na regionalne lokalizirane politike” u kojem se navodi da je pregled rezultata regija u području inovacija (RIS) ključan instrument za usporedbu promjena u rezultatima regionalnih inovacijskih politika te da bi trebalo povećati njegov utjecaj na donošenje odluka na regionalnoj razini radi poboljšanja regionalnih inovacijskih ekosustava i pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja napredak postignut u navedenoj komunikaciji kojom se predlaže strateški povoljnija vizija partnerstva između Komisije i država članica (uz uključivanje regionalnih vlasti koje često imaju kompetencije za promicanje tih politika), integriraniji pristup istraživanju i inovacijama te veća usredotočenost na ciljeve koje te politike trebaju ostvariti i na njihov učinak na naša društva; pozdravlja i činjenicu da se Komunikacijom istražuje mogućnost uključivijeg višerazinskog upravljanja, predlaže koncept „središta EIP-a” (eng. ERA hubs) koji omogućava veće priznanje uloge regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, da se jačaju elementi koordinacije s aspektima visokog obrazovanja, digitalnog obrazovanja i vještina i da se zalaže za uključiviji europski istraživački prostor, čime se olakšava pristup znanstvenoj izvrsnosti i širenju rezultata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava važnost razvoja ekonomije suradnje i kretanja znanja. Trebalo bi financirati koncepte i prakse širenja rezultata – ideja, uvida, metodologija, prototipova, izuma i drugih sličnih ishoda znanja – istraživačkih i inovacijskih programa i projekata kako bi se oni diljem Europe mogli ponovno otkrivati, koristiti i aktivno primjenjivati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava prijedlog za izradu uključivih planova za rodnu ravnopravnost kako bi se u području istraživanja i inovacija promicala rodna ravnopravnost koju zagovara EU te poziva na to da gradovi i regije budu u to uključeni. Podsjeća da mjere novog EIP-a uključuju mjeru 12. (rodna ravnopravnost) čiji je cilj potaknuti potencijal europskog istraživanja i inovacija te ističe da je potrebno prevladati rodne razlike u kontekstu digitalne tranzicije i inovacija, poticanjem veće zastupljenosti žena na studijima i radnim mjestima u području STEAM-a i IKT-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osobito cijeni što se Europski odbor regija izričito navodi kao ključan dionik EIP-a, naročito zahvaljujući platformi za razmjenu znanja i inicijativi „Znanost u regijama”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | međutim, protivi se pristupu upravljanju koji se i dalje temelji na odnosu između Komisije i država članica, kojim se gradovi i regije najčešće definiraju kao korisnici javnog djelovanja, a ne aktivni sudionici u njemu, i koji rješavanje lokalnih i regionalnih pitanja prepušta državama članicama; stoga ponovno traži potpuno priznavanje gradova i regija kao dionika koje treba mobilizirati za osmišljavanje, provedbu, praćenje i evaluaciju europskih politika istraživanja i inovacija u skladu s načelom aktivne supsidijarnosti (1); |
| --- | --- |

13.

Novi pristup europskom istraživačkom prostoru

| 14. | ističe važnost stajališta Odbora za europski istraživački prostor i inovacije (ERAC) (2) (17.12.2019.) i Mreže europskih regija za istraživanje i inovacije (ERRIN) (3) te zagovara novi pristup EIP-u kojim se:






  — | oslanjajući se na pristup programa Obzor Europa zasnovanog na znanstvenoj izvrsnosti prelazi na pristup u kojem se spaja izvrsnost istraživanja i znanje kako bi Europa zahvaljujući održivom rastu i procesima koji će dovesti do prijelaza na nove modele preuzela vodeću ulogu; |
| --- | --- | --- |

14.

—

oslanjajući se na pristup programa Obzor Europa zasnovanog na znanstvenoj izvrsnosti prelazi na pristup u kojem se spaja izvrsnost istraživanja i znanje kako bi Europa zahvaljujući održivom rastu i procesima koji će dovesti do prijelaza na nove modele preuzela vodeću ulogu;

| — | s istraživačkih strategija prelazi na strategije temeljene na znanju, koje nude integrirani pristup istraživanju, inovacijama, obrazovanju i razvoju vještina, uključujući pritom širok raspon dionika – sveučilišta, industrijske sektore, različite razine javnog sektora, građane i civilno društvo; |
| --- | --- |

—

s istraživačkih strategija prelazi na strategije temeljene na znanju, koje nude integrirani pristup istraživanju, inovacijama, obrazovanju i razvoju vještina, uključujući pritom širok raspon dionika – sveučilišta, industrijske sektore, različite razine javnog sektora, građane i civilno društvo;

| — | s europskog okvirnog programa i autonomnih nacionalnih istraživačkih politika prelazi na istinski višerazinski upravljački okvir i potpuno priznavanje lokalizirane prirode istraživanja i inovacija u gradovima i regijama; |
| --- | --- |

—

s europskog okvirnog programa i autonomnih nacionalnih istraživačkih politika prelazi na istinski višerazinski upravljački okvir i potpuno priznavanje lokalizirane prirode istraživanja i inovacija u gradovima i regijama;

| 15. | predlaže da se veći naglasak stavi na odnose između istraživanja i poduzetništva (pri čemu je potrebno prepoznati važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u razvoju poduzetničkog okruženja i olakšavanju veza u svrhu prijenosa znanja): korporativno sponzorstvo temeljnog istraživanja, promicanje znanstvenog poduzetništva, uz poštovanje zahtjeva transparentnosti, privatna ulaganja, pomoć poduzećima za razvoj njihovih inovacija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na to da se u okviru uspostave „platforme EIP-a za talente” bolje pojasni kako Komisija namjerava a) osigurati kontinuitet s inicijativom EURAXESS ili Strategijom ljudskih potencijala za istraživače (HSR4R), koje su dosad razvijane kako bi se omogućila mobilnosti istraživača i razvoj njihove karijere radi doprinosa uspostavi jedinstvenog tržišta znanja, istraživanja i inovacija i b) poticati priznavanje istraživačkog osoblja u okviru tih inicijativa i promicati mehanizme potpore regijama koje rade na privlačenju i zadržavanju talenta, strategiji HSR4R i zadovoljavanju potreba istraživačkih institucija i istraživačkog osoblja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da treba djelovati u uskoj suradnji s lokalnom i regionalnom razinom i uspostaviti instrumente koji lokalnim i regionalnim vlastima omogućavaju da preuzmu vodeću ulogu, poput instrumenta za političku potporu, sinergija između regionalne politike i programa Obzor Europa te pečata izvrsnosti; Od ključne je važnosti olakšati pristup informacijama i podacima kako bi se ojačale sinergije i komplementarnosti među europskim fondovima i različitim tijelima omogućilo koordiniranije djelovanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na pojašnjenje pojma izvrsnosti jasnim razlikovanjem izvrsnosti u znanosti, izvrsnosti učinaka (koja je usko povezana sa suradnjom između znanosti i inovacijskih ekosustava, osobito lokalnih i regionalnih) te izvrsnosti samih ekosustava (kroz njihova specifična područja znanstvene izvrsnosti, ali i njihovih strateških i koordinacijskih sposobnosti) (4); |
| --- | --- |

18.

| 19. | iako još jednom naglašava važnost mjera koje se u okviru Obzora Europa poduzimaju za podršku znanstvenoj izvrsnosti, predlaže da se, kao komplementarni cilj EIP-a u potpunosti prepozna i dostupnost – u svim gradovima i regijama Unije – visokokvalitetne znanosti koja se može iskoristiti za poticanje inovacija i pomoć društvu i poduzećima da se suoče s izazovima ciljeva održivog razvoja i nadvladaju trenutačne krize; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja činjenicu da Europska komisija olakšava ulaganja i reforme usmjerene na ostvarivanje prioriteta EU-a, posebno zelene i digitalne transformacije, koje su postale ključne nakon krize uzrokovane COVID-om 19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | traži da se EIP-om promiče razvijanje veza između strategija za pametnu specijalizaciju, prioriteta EIP-a i njihove cjelokupne provedbe; traži i da se njime doprinese uspostavi bolje ravnoteže između, s jedne strane nužne znanstvene izvrsnosti i, s druge, hitne potrebe da se smanje razlike u uspješnosti u području istraživanja i inovacija među državama, regijama i gradovima u Uniji; |
| --- | --- |

21.

EIP, pametne specijalizacije i regionalna politika

| 22. | smatra da bi novi EIP trebao pružiti priliku za potpuno prepoznavanje uloge pametnih specijalizacija i njihova kolektivnog i poduzetničkog procesa kao jednog od temelja trenutačne i buduće europske uspješnosti u području istraživanja i inovacija; naglašava da pametne specijalizacije povezuju lokalne i regionalne vlasti, istraživačke institucije, privatni sektor i civilno društvo te pomažu regijama da ostvare konkurentsku prednost, potaknu privatna ulaganja i otvore radna mjesta; osim toga, naglašava ključnu ulogu regija u europskoj strategiji pametne specijalizacije i potrebu da se očuva poseban pristup regionalnih strategija pametne specijalizacije, čak i kad postoje i nacionalne strategije pametne specijalizacije; u tom kontekstu predlaže uspostavu međusektorskog i dinamičkog mapiranja decentralizirane znanstvene izvrsnosti i pametnih specijalizacija, i to putem partnerstva među regijama, državama članicama i Europskom unijom; predlaže da se uzme u obzir i nužan prelazak sa strategija pametne specijalizacije (S3) na strategije održive pametne specijalizacije (S4) i bolju upotrebu pristupa četverostruke spirale, čime će se društvu omogućiti aktivno sudjelovanje u strategiji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je važno to mapiranje iskoristiti za umrežavanje regionalnih pametnih specijalizacija potpomognutih znanstvenom izvrsnošću i olakšavanje transregionalne suradnje, kako putem Interrega, a osobito njegove sastavnice „ulaganja u međuregionalne inovacije”, tako i u okviru programa Obzor Europa kroz konkretne zajedničke projekte u okviru cijelog programa, a osobito u okviru drugog stupa, i to posebno kroz „misije” i „Europsko partnerstvo za inovacije” i kroz međusektorski dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora”; ističe važnost uključivanja gradova i regija u upravljanje „misijama” i „partnerstvima”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podržava namjeru Komisije da u suradnji s industrijskim sektorom usmjerava razvoj zajedničkih tehnoloških planova kako bi uključili programe ulaganja u istraživanja i inovacije, ali je iznenađen da su oni s državama članicama i industrijom povezani samo u okviru europskih partnerstava predviđenih u programu Obzor Europa 2020.; tvrdi da pritom treba uzimati u obzir pametne specijalizacije regija i ulogu regionalnih inovacijskih ekosustava i središta koji također utječu na strukturu industrijskih vrijednosnih lanaca; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja da gradovi i regije trebaju biti partneri u razvoju i umrežavanju istraživačke i tehnološke infrastrukture i programa Europskog strateškog foruma za istraživačke infrastrukture (ESFRI); podsjeća na njihovu vodeću ulogu u nastanku, poticanju i promidžbi te infrastrukture (5); nadalje ponavlja da su lokalne i regionalne vlasti ključni dionici u stvaranju djelotvornih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta (6); |
| --- | --- |

25.

| 26. | predlaže da se počnu koristiti partnerski ugovori između regija, država članica i EU-a u svrhu mobiliziranja svih dionika oko zajedničkih ciljeva u području istraživanja, inovacija i visokog obrazovanja, digitalnog obrazovanja i vještina te oko planova potpore u području pametne specijalizacije, kojima bi se mobilizirale sve politike EU-a, a ne bi bili ograničeni samo na pravila za mobilizaciju EFRR-a. Taj bi se pristup mogao provesti u obliku pilot-projekta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na to da se mobilizacija EFRR-a za istraživanje i inovacije tijekom proteklih programskih razdoblja znatno povećala i da je prešla 100 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020. te da je u istom razdoblju financijska mobilizacija proračuna gradova i regija dosegla razinu gotovo dvostruko višu od europskog okvirnog programa za istraživanje. Ti podaci ističu važnost koordinacije između europskih, nacionalnih, lokalnih i regionalnih politika, kao i važnost sinergija među intervencijskim alatima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava zabrinutost zbog ograničenog napretka u području sinergija, uzrokovanog osobito kašnjenjima koja utječu na razvoj programa iz Okvira za državne potpore, podsjeća na svoju želju „da sva sredstva aktivirana za sufinanciranje mjere ili akcijskog programa koji se temelji na programu Obzor Europa budu podložna pravnim propisima koji se primjenjuju na taj program, osobito propise u vezi s državnim potporama” (7), i ponavlja svoje shvaćanje sinergije kao dobrovoljne suradnje koja se temelji na pet načela: dosljednosti, komplementarnosti, usklađenosti, zajedničkog oblikovanja, priznavanja zajednica lokalnih dionika (8); još jednom insistira na tome da treba zauzeti učinkovit pristup zajedničkog oblikovanja i da moguće prijenose sredstava mora nadzirati upravljačko tijelo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | s obzirom na te elemente, smatra da je potpuno pridruživanje gradova i regija Forumu EIP-a za tranziciju ključno, i zbog pitanja suradnje i koordinacije kojima se treba baviti, i zbog uloge lokalnih dionika u provedbi plana transformacije u vezi s krizama i tranzicijama; |
| --- | --- |

29.

Doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta dinamici europskog istraživačkog prostora

| 30. | preporučuje da se pri izradi kriterija za ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu strategija pametne specijalizacije, kako je utvrđeno u Uredbi o zajedničkim odredbama o strukturnim fondovima, ocjenjuju i razvijaju lokalne i regionalne dobre prakse. Valja podsjetiti da bi dobro upravljanje nacionalnom, regionalnom ili lokalnom strategijom pametne specijalizacije trebalo uključiti u postupak izrade regionalnih programa EFRR-a, u okviru kojeg svako regionalno i lokalno tijelo mora pokazati napredak koji je postiglo u provedbi strategija S3, uključujući, među ostalim, mjere u području međunarodne suradnje. Smatra da je to izvrsna prilika za razvoj i širenje dobrih praksi, primjerice putem platformi kao što su „Znanost u regijama” ili Platforma za razmjenu znanja (KEP); |
| --- | --- |

30.

| 31. | toplo pozdravlja uvođenje „središta EIP-a” jer je to prilika da se konceptu regionalnih ekosustava i inovacijskih središta koje Odbor promiče već nekoliko godina osigura institucionalno priznanje i konkretan oblik i da se u potpunosti prepozna lokalizirani pristup znanosti i inovacijama; poziva na brzu provedbu tog prijedloga i predlaže upotrebu platforme za razmjenu znanja (KEP) za utvrđivanje specifikacija i olakšavanje uspostave pilot-projekata. Usto pozdravlja namjeru Komisije da u suradnji s OR-om tu inicijativu postavi na stratešku razinu promicanjem sinergija između instrumenata za istraživanje i inovacije te obrazovanje, usavršavanje, prekvalifikaciju i osposobljavanje, kao i mobilizacijom Kohezijskog fonda; preporučuje da se ta inicijativa ne ograniči samo na olakšavanje pristupa izvrsnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | skreće pozornost na nekoliko zamki koje treba izbjeći: u raspravama koje predstoje u obzir treba uzeti iskustvo digitalnih središta ili Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT), ali središta EIP-a ne trebaju se ograničiti na te referentne točke ni svesti na organiziranje „međusobno povezanog prostora znanja” usmjerenog na razmjenu dobrih praksi i protok znanja, štoviše, Europi nije potrebno „središte središta”; središta EIP-a ne bi se trebala svesti na alat namijenjen smanjenju inovacijskog jaza, ni koristiti se kako bi se ponovno istaknula samo sveučilišta svjetske klase koja države članice i okvirni program već itekako podržavaju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | umjesto toga, predlaže da se u okviru središta EIP-a prepoznaju zajednice dionika, regionalnih (ili međuregionalnih) ekosustava i inovacijskih središta koje obilježavaju sljedeći zbirni kriteriji:






  — | postojanje strategije znanja koja nudi integrirani pristup visokom obrazovanju, digitalnom obrazovanju, cjeloživotnom učenju, usavršavanju, prekvalifikaciji, istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- | --- |

33.

—

postojanje strategije znanja koja nudi integrirani pristup visokom obrazovanju, digitalnom obrazovanju, cjeloživotnom učenju, usavršavanju, prekvalifikaciji, istraživanju i inovacijama;

| — | udruživanje svih dionika po modelu četverostruke spirale kojim se naglašava uključenost građana i lokalnih javnih dionika koji proizlaze iz demokratskog sustava; |
| --- | --- |

—

udruživanje svih dionika po modelu četverostruke spirale kojim se naglašava uključenost građana i lokalnih javnih dionika koji proizlaze iz demokratskog sustava;

| — | sposobnost kolektivne koordinacije, definiranja strategije i zajedničkog odlučivanja pri donošenju prioriteta i raspodjeli sredstava; |
| --- | --- |

—

sposobnost kolektivne koordinacije, definiranja strategije i zajedničkog odlučivanja pri donošenju prioriteta i raspodjeli sredstava;

| — | gospodarska i socijalna uspješnost u pogledu teritorijalnih učinaka u svim područjima: osposobljavanje, inovacije, otvaranje novih radnih mjesta i poduzeća, usluge koje se pružaju poduzećima te javnim službama i tercijarnom sektoru, doprinos tranzicijama, socijalne i kulturne inovacije, socijalna kohezija, aktivno građanstvo i kulturno stvaralaštvo (osobito upotrebom „pregleda rezultata u području inovacija” (9)); |
| --- | --- |

—

gospodarska i socijalna uspješnost u pogledu teritorijalnih učinaka u svim područjima: osposobljavanje, inovacije, otvaranje novih radnih mjesta i poduzeća, usluge koje se pružaju poduzećima te javnim službama i tercijarnom sektoru, doprinos tranzicijama, socijalne i kulturne inovacije, socijalna kohezija, aktivno građanstvo i kulturno stvaralaštvo (osobito upotrebom „pregleda rezultata u području inovacija” (9));

| — | sudjelovanje u pametnim specijalizacijama na europskoj ili međunarodnoj razini u područjima znanstvene izvrsnosti relevantnima za središta EIP-a, ili kretanje u smjeru kojim će brzo i uvjerljivo postići tu razinu; |
| --- | --- |

—

sudjelovanje u pametnim specijalizacijama na europskoj ili međunarodnoj razini u područjima znanstvene izvrsnosti relevantnima za središta EIP-a, ili kretanje u smjeru kojim će brzo i uvjerljivo postići tu razinu;

| — | sudjelovanje u tematskim međuregionalnim ili europskim mrežama i partnerstvima u području pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

—

sudjelovanje u tematskim međuregionalnim ili europskim mrežama i partnerstvima u području pametne specijalizacije;

| — | prethodno sudjelovanje istraživača i studenata u europskim programima istraživanja, osposobljavanja i europske mobilnosti; |
| --- | --- |

—

prethodno sudjelovanje istraživača i studenata u europskim programima istraživanja, osposobljavanja i europske mobilnosti;

| 34. | smatra da bi Unija trebala izravno podržati središta EIP-a, uključujući i financijski, u okviru partnerstva koje se temelji na tri stupa:






  — | priznavanje središta EIP-a od strane EU-a kao važnih uporišta za postizanje ciljeva Europske unije i provedbu relevantnih politika; to podrazumijeva da se središta EIP-a uzmu u obzir u okviru provedbe Foruma EIP-a za tranziciju i strateškom programiranju Obzora Europa; |
| --- | --- | --- |

34.

—

priznavanje središta EIP-a od strane EU-a kao važnih uporišta za postizanje ciljeva Europske unije i provedbu relevantnih politika; to podrazumijeva da se središta EIP-a uzmu u obzir u okviru provedbe Foruma EIP-a za tranziciju i strateškom programiranju Obzora Europa;

| — | europska podrška jačanju ključnih elemenata potpore (strategija, koordinacija, europeizacija, internacionalizacija, osposobljavanje, privlačenje talenta, inovacije i transferi) i olakšavanje pristupa različitim europskim programima, uključujući Obzor Europa; |
| --- | --- |

—

europska podrška jačanju ključnih elemenata potpore (strategija, koordinacija, europeizacija, internacionalizacija, osposobljavanje, privlačenje talenta, inovacije i transferi) i olakšavanje pristupa različitim europskim programima, uključujući Obzor Europa;

| — | predanost dionika iz središta EIP-a jačanju svojih strateških kapaciteta i kvalitete pametnih specijalizacija, povećanju svoje uključenosti u mreže i programe zajednice i razvijanju suradnje unutar europske mreže središta EIP-a; |
| --- | --- |

—

predanost dionika iz središta EIP-a jačanju svojih strateških kapaciteta i kvalitete pametnih specijalizacija, povećanju svoje uključenosti u mreže i programe zajednice i razvijanju suradnje unutar europske mreže središta EIP-a;

| 35. | izražava nadu se da će se barem 50 do 100 mjesta u Europi priznati kao središta EIP-a, da će ta mreža biti otvorena velikom broju sudionika, a osobito ekosustavima koji se pojavljuju u EU-13 i u regijama u najnepovoljnijem položaju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava ključnu ulogu gradova i regija kao pokretača i voditelja opsežnih projekata suradnje za društvene inovacije u suočavanju s društvenim izazovima. Središta EIP-a trebala bi djelovati kao instrumenti za razvoj potrebnih kompetencija i praksi kako bi se ubrzao taj napredak; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da bi mreža središta EIP-a mogla postati izvrstan okvir za poticanje novih zajedničkih istraživačkih i inovacijskih projekata koji pristupom odozdo prema gore okupljaju više regionalnih ekosustava i inovacijskih središta. Ti bi konzorciji mogli na učinkovit način iskoristiti pravni instrument za sufinanciranje mjera „Cofund” iz programa Obzor Europa, koji se može koristiti i u okviru drugog stupa, a posve je prikladan za razvoj sinergija između okvirnog programa, regionalne politike i proračuna gradova i regija; |
| --- | --- |

37.

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19, inovacijski jaz, širenje izvrsnosti: kohezija u središtu EIP-a

| 38. | upozorava na posljedice koje aktualne krize ostavljaju u najosjetljivijim i najpogođenijim područjima i podsjeća da su gospodarska i financijska kriza 2008. u određenim regijama, osobito u južnim zemljama, dovele do pada ulaganja u istraživanje i inovacije. Odbor stoga insistira na tome da plan oporavka „Next Generation EU” i sljedeći višegodišnji financijski okvir pruže veću potporu visokom obrazovanju, digitalnom obrazovanju, cjeloživotnom učenju (uključujući usavršavanje i prekvalifikaciju), istraživanju i inovacijama kako bi pomogli ostvarenju ciljeva EIP-a te da se u tom kontekstu i program „React EU” i Fond za pravednu tranziciju iskoriste u skladu s operativnim programima koje su regije donijele i njihovim strategijama pametne specijalizacije. To je od ključne važnosti jer je regijama, da bi postale otporne, potrebna veća potpora za oporavak; |
| --- | --- |

38.

| 39. | traži od Komisije da objasni kako bi, u trenutačnom kontekstu i bez povećane potpore, države članice čija je razina ulaganja u istraživanje i inovacije ispod europskog prosjeka mogle tijekom sljedećih pet godina postići cilj od 50 % povećanja tih ulaganja, što je cilj koji Odbor podržava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navodi da je EIP rascjepkan: sredstva EU-a nisu dovoljna za financiranje suradnje između regionalnih inovacijskih ekosustava, a rezultati istraživanja rijetko se dijele sa širom javnošću i drugim regijama, čak i unutar same države članice; istodobno izražava žaljenje što nadnacionalni programi istraživanja i inovacija tradicionalno koriste malobrojnim i relativno zatvorenim mrežama prestižnih sveučilišta, istraživačkih centara, velikih industrija i regija koje uključuju glavni grad, koji su u mnogim slučajevima već sudjelovali u prethodnim izdanjima okvirnog programa ili su znatno zastupljeni u Bruxellesu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | slaže se da se napredak u provedbi EIP-a usporio i da i dalje postoje velike razlike među zemljama i regijama, kao što je navedeno u izvješću o napretku EIP-a iz 2018. Konvergencija europskih, nacionalnih i regionalnih istraživačkih i inovacijskih sustava nije dovoljna, što dovodi do štetne koncentracije mjesta izvrsnosti u području istraživanja i inovacija širom Europe, pri čemu cijele regije ostaju izostavljene. Povrh toga, to vodi i k stvaranju neuravnoteženog okruženja u pogledu mobilnosti i protoka znanja, što je u suprotnosti s ciljevima politike EIP-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da se s tim zapažanjima većina slaže i da se ona redovito ponavljaju, ali da se iz njih nisu izvukle nikakve političke pouke i da trenutačne proračunske odluke, ako se zadrže, neće omogućiti uklanjanje tih nedostataka, da će izjave o smanjenju inovacijskog jaza zadržati na razini želja, a mehanizme za širenje izvrsnosti i povećanje sudjelovanja alata učiniti nedovoljnima i nesposobnima za postizanje željenih političkih ciljeva. |
| --- | --- |

42.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2018) 703.

1

(2)  Mišljenje ERAC-a o budućnosti europskog istraživačkog prostora (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1201-2020-INIT/en/pdf, na engleskom jeziku).

2

(3)  Preporuke ERRIN-a za budućnost europskog istraživačkog prostora (https://errin.eu/system/files/2020-06/200608%20ERRIN_recommendations_for_the_future_of_the_European_Research_Area_approved.pdf, na engleskom jeziku).

3

(4)  Prema Udruženju europskih sveučilišta: „Izvrsnost se ne svodi na najčešće citirane publikacije, već se treba temeljiti na brojnim i raznolikim doprinosima znanstvene zajednice i posebice uključivati prakse otvorene znanosti, angažman građana i učinak na društvo.”

4

(5)  Mišljenje Europskog odbora regija – Istraživačka infrastruktura: budućnost europskog istraživačkog prostora (EIP) iz regionalne i prekogranične perspektive (SL C 39, 5.2.2020., str. 68.).

5

(6)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Obnovljeni program za istraživanje i inovacije – prilika da Europa oblikuje svoju budućnost” (SL C 168, 16.5.2019., str. 4.).

6

(7)  Mišljenje Europskog odbora regija – Obzor Europa: deveti Okvirni program za istraživanja i inovacije (SL C 461, 21.12.2018., str. 79.).

7

(8)  Mišljenje Europskog odbora regija – „Lokalna i regionalna dimenzija Obzora 2020. i novi okvirni program za istraživanje i inovacije” (SL C 342, 12.10.2017., str. 1.).

8

(9)  Mišljenje Europskog odbora regija – Pregled rezultata regija u području inovacija i njegov utjecaj na regionalne lokalizirane politike (SL C 440, 18.12.2020., str. 87.).

9

---

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/38

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ponovno pokretanje kulturnog i kreativnog sektora

(2021/C 106/08)

| Izvjestitelj: | Giuseppe VARACALLI (IT/Renew Europe), član Općinskog vijeća Općine Gerace (Pokrajina Reggio Calabria) |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Giuseppe VARACALLI (IT/Renew Europe), član Općinskog vijeća Općine Gerace (Pokrajina Reggio Calabria)

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | ističe da je pandemija COVID-a 19 na dramatičan način skrenula pozornost na ideju koju svi podržavamo, a to je da kultura može biti adut za društveni, gospodarski i održivi razvoj Europe. Ujedno se pokazalo stvarno stanje stvari u tom sektoru. S obzirom na to da pojam „kulturni i kreativni sektor” nije strogo definiran te da su granice između umjetnosti i kulture koje se financiraju ili subvencioniraju javnim sredstvima i samostalnih umjetnika i stvaralaca jednako fluidne kao i granice samog sektora, u ovom se mišljenju pozornost prije svega posvećuje onim subjektima koji ne primaju nikakvu ili primaju samo neznatnu potporu javnih tijela. Taj sektor, koji u gotovo svim zemljama uglavnom čine mala poduzeća, samostalni umjetnici i drugi kreativni honorarni radnici, osjetljiv je sektor s često prekarnim uvjetima rada, zbog čega je jedan od najteže pogođenih pandemijom, što je OR i istaknuo u svojoj rezoluciji o prioritetima za razdoblje od 2020. do 2025. godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da je jedan od zajedničkih preduvjeta kulturnog i kreativnog sektora okupljanje velikog broja ljudi, tj. mogućnost kolektivnog uživanja u umjetničkim djelima, zbog čega je u njemu uvedeno ograničenje kretanja koje još nije ukinuto za određene kategorije i njihove povezane aktivnosti, što dovodi do velikih ekonomskih gubitaka i zatvaranja radnih mjesta. Osim toga, ti sektori suštinski su povezani s napretkom, istraživanjem i rastom, ali i s materijalnom i nematerijalnom kulturnom baštinom EU-a; podsjeća na činjenicu da je su radnici u sektoru izvedbenih umjetnosti uživo jedna od kategorija koju je krizom uzrokovanom pandemijom COVID-a 19 najteže pogodila. Te su osobe i obitelji izložene opasnosti da ostanu bez prihoda i da neće moći preživjeti pa poziva europske institucije i nacionalne vlade da podrže radnike u tom sektoru tako što će se pobrinuti za to da sredstva programa Kreativna Europa dopru do svih područja kulturnog i kreativnog sektora i svih onih koji su uključeni u njegovo stvaralaštvo, bez obzira na vrstu zaposlenja, te tako što će pronaći način da se, zajedno s državama članicama, ta potpora uspostavi u vidu minimalnog dohotka za osnovne životne potrebe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da se u člancima 6. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije navodi da su nadležnosti EU-a u području kulture podupiranje, koordiniranje ili dopunjavanje djelovanja država članica. U skladu s načelom supsidijarnosti, OR podržava inicijative EU-a u tom području nadležnosti jer se njima naglašava važna transnacionalna i europska dimenzija tog sektora. Lokalne i regionalne vlasti posjeduju značajne ovlasti kad je riječ o poticanju kulturnog i međukulturnog dijaloga, te bi u jeku pandemije morale ojačati i koordinaciju višedimenzionalnih lokalnih i regionalnih kulturnih mreža koje uključuju sve relevantne dionike. Ovo je mišljenje sastavljeno na osnovi godišnjeg regionalnog i lokalnog barometra EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ukazuje na važnost slobodne i neovisne kulture i umjetnosti i naglašava vrijednost kulturne i umjetničke proizvodnje same po sebi; ujedno ističe da ih treba promicati kao ključne čimbenike za jačanje europskog identiteta i vrednovanje njegove društvene funkcije te poziva na istaknutiju ulogu kulture i umjetnosti u raspravi o budućnosti EU-a, kao i na to da kulturni i kreativni sektor postane prioritetom na nacionalnoj razini zahvaljujući sinergiji s drugim politikama i strukturnim financiranjem u sljedećem programskom razdoblju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaže trajni dijalog s organizacijama iz kulturnog i kreativnog sektora kako bi se razvili sustavi potpore koji bi bili jednostavni za korištenje, što bi dovelo do mobilizacije koja bi potaknula inovacije i obrazovanje u tom dinamičnom teritorijalnom ekosustavu: stvaranje ad hoc fondova za uspostavu mreža, reguliranje mobilnosti kulturnih subjekata, jačanje posebnih kanala i informatičkih platformi s profilima umjetnica i umjetnika, udruga, kulturnih subjekata itd. kako bi se olakšala njihova internacionalizacija (prema modelu Europassa) te objavljivanje svih natječaja, mjera i prilagođenih aktivnosti kako bi se svim umjetnicima i dionicima u sektoru omogućilo pojednostavljeno korištenje i pristup vodeći računa o tome da u kulturnom i kreativnom sektoru prevladavaju slobodna i prekarna zanimanja te mala i srednja poduzeća, bez obzira na to je li im cilj ostvarivanje dobiti ili ne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se treba pobrinuti za još bolje informiranje lokalnih i regionalnih vlasti o mjerama i inicijativama za kulturni i kreativni sektor u EU-u, pri čemu bi u ovom razdoblju trebalo predvidjeti pojačano praćenje kulturnog i kreativnog sektora na lokalnoj i regionalnoj razini te priznati lokalne i regionalne nadležnosti u području kulturne politike u svrhu pravedne raspodjele sredstava dodijeljenih tom sektoru, s obzirom na to da su lokalne institucije bolje upoznate s osnovnim strukturama. Polazište bi mogla biti postojeća platforma https://creativesunite.eu, kao i potpuno iskorištavanje potencijala nacionalnih ureda programa Kreativna Europa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno ističe „važnost iskorištavanja digitalnih mogućnosti za promicanje kulture na interaktivan način i okupljanje svih društvenih skupina, a naročito mladih, kao budućih čuvara i promicatelja kulturne baštine” (1). Usto naglašava da je potrebno više sredstava EU-a za sufinanciranje tih aktivnosti digitalizacije. To je još važnije u kontekstu aktualne pandemije, ali i kad je riječ o kulturi općenito jer je kriza u prvi plan iznijela postojeći digitalni jaz uzrokovan geografskim, gospodarskim i generacijskim faktorima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe da „kultura mora biti u središtu međunarodnih odnosa EU-a” te da je u međunarodnoj diplomaciji došlo do pojave „novih oblika i pristupa poput kulturne diplomacije” (2). Nadalje tvrdi da bi se europska kulturna diplomacija trebala usredotočiti na promicanje Europe i njezinih država članica, ali i lokalnih i regionalnih vlasti, među ostalim putem obrazovnih i kulturnih razmjena, i obraćati se javnosti i trećim zemljama u jasnom nastojanju da se promiče pozitivna slika Europe i njezinih država članica kao način jačanja identiteta, a time i socijalne kohezije i dijaloga. Kako bi se očuvao primat raznolikosti europskih kulturnih izričaja nakon COVID-a, potrebno je promijeniti paradigmu i ne samo dodatno osvijestiti što posjedujemo i što moramo promicati, među ostalim i u alternativnom i virtualnom obliku, nego prije svega uvidjeti vlastiti kreativni potencijal i sposobnost interakcije s drugim sektorima (međusobno obogaćivanje) u svim područjima umjetnosti i kulture. Zbog pandemije COVID-a 19 shvatili smo koliko je važno jačati i razvijati kulturnu diplomaciju EU-a te biti u mogućnosti natjecati se zahvaljujući većoj ponudi kulturnih proizvoda i brojnijim inovacijama na svjetskoj sceni, gdje se i na polju kulture pojavljuju nove sile u usponu. Gospodarska situacija uzrokovana COVID-om 19 ukazala je na važnost umrežavanja i promicanja turneja u području izvedbenih umjetnosti, cirkusa i izložbi kao načina dijeljenja projekata koji nadilaze lokalnu i regionalnu razinu. Stoga treba osmisliti mrežu za svaki umjetnički podsektor kako bi se započelo s planiranjem turneja i putujućih kulturnih događanja za 2022. godinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | istodobno naglašava trajnu važnost promicanja tradicionalnog pristupa izvornoj baštini kako bi se promicalo i očuvalo zajedničko umjetničko, povijesno i judeokršćansko nasljeđe Europe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi pozivi EU-a na podnošenje prijedloga trebali poslužiti i za pojačano podupiranje projekata kojima se, među ostalim, ističu društvena uloga kulture, kao i eksperimentiranje i inovativnost u suvremenoj vizualnoj umjetnosti, čiji je cilj revitalizacija perifernih, ruralnih ili zapostavljenih područja, škola, bolnica, skloništa i zatvora, tako što bi se umjetnici i stvaraoci nagrađivali za ostvarivanje velikog europskog kulturnog projekta koji, s jedne strane, obuhvaća suvremenu umjetnost i inovacije, a s druge strane daje rezultate koji se na originalan, inovativan i senzibilan način mogu povezati s korisnicima i zajednicom i tako doprinijeti razvoju novih modela kvalitete življenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na raspravu s pojedinačnim državama članicama kako bi se uspostavili instrumenti kojima bi se u ukupnoj složenosti kulturnog i kreativnog sektora obuhvatila raznolikost brojnih kategorija, među kojima ima i onih u kojima radnici nisu zaštićeni. Poziva na to da se razmisli o standardnom sustavu socijalne skrbi koji bi omogućio pristup potporama i subvencijama u slučaju izvanrednih događaja, čime bi se postojeći sustav prilagodio i učinio manje rigidnim i zastarjelim. Pritom treba osigurati nove regulatorne okvire prilagođene novim mehanizmima stvaranja, proizvodnje i distribucije u predmetnom sektoru te staviti naglasak na kreativnost kako bi se priznala stručnost aktera. U tu je svrhu ključno da se u sastav javne uprave uključe, ako već nisu zastupljene, osobe s kvalifikacijama na području dramskih umjetnosti i drugih kreativnih grana kako bi doprinijeli razvoju međusektorskih programa iz glumačke, audiovizualne i kazališne perspektive, ukratko, sa stajališta stvaralaštva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava hitnu potrebu da se zajamči postojanje jasnog zakonskog okvira koji izričito obuhvaća zdravlje i sigurnost svih kulturnih djelatnika i umjetnika u njihovu radnom okruženju te da se tijekom ovog razdoblja pandemije, ali i cijelog razdoblja oporavka i trajanja posljedica pandemije, u potpunosti uzmu u obzir nesigurni radni uvjeti u kulturnom i kreativnom sektoru; |
| --- | --- |

12.

Povezanost s političkim prioritetima

| 13. | zabrinut je za sudbinu kulturnog i kreativnog sektora unatoč horizontalnim i sektorskim mjerama koje su uvedene od početka pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dogovor o programu Kreativna Europa koji su u prosincu 2020. postigli Vijeće i Europski parlament, a posebno potporu za umjetnike u iznosu od 2,2 milijarde EUR. Tim se sporazumom priznaje važnost kulturnog i kreativnog sektora i osigurava znatno povećanje sredstava za sektor kojem će trebati velika pomoć tijekom faze oporavka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se treba usredotočiti na održive kulturne aktivnosti, pri čemu treba poticati ulaganja u umjetnike i druge kulturne radnike, bez obzira na njihovu dob, koji izražavaju vrijednosti kao što su demokracija, kozmopolitizam, društvena integracija, uključenost i osjetljivost za okoliš, i u mogućnost da javnost uživa u umjetnosti tako što će se poticati njezino pokretanje i revitalizacija uz pomoć programa EU-a i olakšavanja pristupa nizu održivih instrumenata financijske potpore, kao što su javne subvencije, poduzetnički kapital i pristup kreditima s povlaštenim dugoročnim uvjetima otplate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja odluku da se olakša sudjelovanje malih kulturnih projekata u programu Kreativna Europa pomoću znatnog pojednostavnjenja administrativnih postupaka, uglavnom u fazi prijave; nadalje, preporučuje objedinjavanje ulaganja u kulturu iz različitih fondova EU-a, pojednostavljivanje procedura i proširenje mogućnosti sufinanciranja do 80 % za projekte malih subjekata, uz omogućavanje zakladama, bankama i institucijama da sudjeluju u preostalom iznosu. U tu se svrhu pridružuje pozivu Europskog parlamenta „da potpora kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama bude znatna te da se temelji prvenstveno na bespovratnim sredstvima kako bi se lokalnim zajednicama osigurala sredstva za život” te se slaže da je potrebno „da [se] za kulturne i kreativne sektore i industrije, u skladu s njihovim posebnim potrebama, izdvoji najmanje 2 % sredstava koja su u Mehanizmu za oporavak i otpornost namijenjena oporavku” (3). Poziva na uključivanje kulturnog i kreativnog sektora u instrument REACT-EU i ustraje na potrebi da se kultura integrira u nacionalne politike za provedbu instrumenta REACT-EU i Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) kako bi se izbjeglo da se proračuni gradova i regija, koji su već pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, terete rashodima za kulturu. Usto poziva na upotrebu takozvanog „kaskadnog financiranja”, što je mehanizam koji je Europska komisija već predvidjela pod nazivom „Financijska potpora trećim stranama”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | slaže se da je potrebno uspostaviti jedinstveni portal EU-a na kojem bi se objedinile informacije iz svih programa EU-a kojima se financira kulturna baština (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja sve veći interes i nastojanja lokalnih i regionalnih vlasti u cijeloj Europi da u državama članicama promiču zajedničke vizije i djelovanje. Nada se da se inicijative slične onima iz Povelje iz Agrigenta (5), koju su potpisale stotine gradonačelnika i brojni predsjednici talijanskih regija te koju su podržala istaknuta udruženja i Europski odbor regija (6), mogu provesti i u drugim zemljama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nada se da će sektor kulturne baštine, unatoč ograničenjima uzrokovanima pandemijom COVID-a 19, i dalje omogućavati sudjelovanje, održivost, zaštitu i inovacije, što su četiri stupa na kojima su osmišljene inicijative Europske godine kulturne baštine, te da će, s obzirom na krizu uzrokovanu COVID-om 19, povećanje sredstava za program Kreativna Europa postati strukturno i da će njima izravno upravljati regionalne vlasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | stručnjaci u području kulturne baštine u idealnom su položaju da povećaju osviještenost zajednice kao cjeline o tome da je taj sektor od ključne važnosti za gospodarstvo, kulturu, okoliš i društvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podržava veću ulogu stvaralaca, umjetnika, tehničkog osoblja i ostalih aktera u području kulture i kulturne baštine, pri čemu ih se ne smije doživljavati kao puko „sredstvo” za rast gospodarstva i konkurentnosti. Situacija uzrokovana pandemijom COVID-a 19 dodatno je istaknula potrebu za uključivanjem kulture u obrazovni sustav kao transverzalnog dijela nastavnog plana i programa. U tom je pogledu od ključne važnosti uključivanje izvedbenih umjetnosti u nastavu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | posebno je zabrinut zbog sve većeg nedostatka kvalificiranih obrtnika, restauratora i stručnjaka za baštinu. Poziva europske institucije da u buduće inicijative za očuvanje kulturne baštine uključe očuvanje vrijednih praksi i znanja; |
| --- | --- |

22.

Specifična lokalna ili regionalna dimenzija

| 23. | poziva, uz osiguravanje poštovanja komplementarnosti i supsidijarnosti, što je vodeće načelo EU-a u području kulturnih odnosa, na veće djelovanje država članica pomoću mjera potpore ili koordinacije kako bi se definirao strateški europski pristup ponovnom pokretanju kulturnog i kreativnog sektora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u promicanju, poticanju i podupiranju kulturnih aktivnosti povezanih s glazbom, vizualnom umjetnošću, folklorom, scenskom umjetnošću, audiovizualnom umjetnošću, publikacijama, kulturnom baštinom itd. bespovratnim sredstvima – ali i drugim mjerama potpore kao što je besplatno ustupanje prostora za kulturne aktivnosti ili olakšano korištenje javnih površina – čime se doprinosi poboljšanju stanja u kojem se nalaze korisnici tijekom mjeseci zatvaranja ili smanjenog kapaciteta na javnim prostorima kao posljedica mjera povezanih s COVID-om 19; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da se, kada govorimo o kulturi i kreativnosti, ne bavimo uvijek materijalnom imovinom. Naime, ponekad kultura i kreativnost nisu materijalni već se sjedinjuju u umjetniku koji postaje umjetničko djelo kroz pjevanje, ples, žongliranje, akrobatiku, glazbu, mimiku, glumu i ekvilibristiku. Svaki od njih sudjeluje u prenošenju tradicija, običaja i navika, stvaranju emocija, prenošenju osjećaja, promicanju lokalnog područja, privlačenju turista i nadilaženju svih vrsta psiholoških prepreka. Međutim, umjetnici ponekad ne uspijevaju prevladavati strukturne prepreke, koje su u ovom trenutku zbog pandemije još više izražene. Iskustvo stručnjaka u području kulturne baštine jedinstveno je javno dobro koje je ključno za postizanje kvalitete, vrijednosti i održivosti u zaštiti i očuvanju baštine. Za to je potrebno strateško djelovanje vlasti usmjereno na zaštitu različitih kulturnih ekosustava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe i nada se da će se poduzeti mjere na razini EU-a za pokretanje odgovarajuće suradnje među državama članicama kako bi se poduprle, potaknule i revitalizirale razne kategorije koje pripadaju kulturnom i kreativnom sektoru, koje je pandemija bolesti COVID-19 zaustavila. Svaka od njih ima različite značajke i iziskuje različite prostore i različito postupanje, ali sve pridonose stvaranju prilika u lokalnim područjima za turizam i njihov društveni, gospodarski i kulturni razvoj. Među brojnim primjerima možemo navesti materijalnu kulturnu baštinu, u koju ulaze iznimno složeno upravljanje arheološkim spomenicima i lokalitetima (uključujući one podvodne), muzeji, arhivi i knjižnice, kao i onu nematerijalnu, koja obuhvaća regionalne i lokalne svečanosti, gastronomiju, zanatstvo, aktivnosti informiranja, od konferencija do događanja kao što su europske prijestolnice kulture, scenske umjetnosti i predstave, glazba i ples, opera, cirkusi, ulični umjetnici, kreativne industrije kao što su film, izdavaštvo, dizajn, oglašavanje, radio i televizija, grafički dizajn, kiparstvo, slikarstvo, arhitektura te kulturne institucije i zaklade; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva lokalne i regionalne vlasti da iskoriste sredstva EU-a i razne programe i mjere za promicanje pojedinačnih umjetnika i umjetnica, posebno onih manje poznatih, ali već aktivnih, kako bi se stvaranjem prilika za događanja i razmjene, danas i u virtualnom obliku, otkrile brojne mogućnosti kreativnog potencijala skrivenog u lokalnim područjima ne bi li oni, kao u prošlosti, postali ambasadori i promotori vlastitih kultura. Oni međusobnim prožimanjem stvaraju ujedinjeni europski duh, a istodobno zadržavaju posebne značajke svake pojedinačne države članice i regije. Odbor regija poziva na snažnu suradnju s nacionalnim uredima Kreativne Europe radi povećanja znanja i informacija na terenu te poziva na olakšavanje suradnje među regijama u okviru tog programa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | snažno podupire odluku Vijeća i Europskog parlamenta da se prekogranična suradnja postavi kao prioritet kulturnog potprograma, da se ojačaju transnacionalna suradnja i prekogranična dimenzija stvaranja, optjecaja i vidljivosti europskih djela, kao i mobilnost kulturnih i kreativnih aktera. Spreman je doprinijeti osmišljavanju „statusa europskog umjetnika” u suradnji s Europskim parlamentom, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti umjetnicima i umjetnicama iz najudaljenijih europskih regija. Slaže se s Europskim parlamentom da je „potrebno zaštititi radna mjesta u sektoru kulturne baštine, pružiti potporu stručnjacima za restauraciju i baštinu te im pružiti potrebna sredstva za zaštitu lokaliteta europske baštine” (7). Također podsjeća na to da ne bi trebalo zaboraviti stručnjake u području kulturne baštine koji rade u interdisciplinarnim i međusektorskim okruženjima i kombiniraju tradicionalne, kreativne i inovativne pristupe kako bi nezamjenjivu baštinu Europe sačuvali za buduće naraštaje. Stoga poziva na promicanje veće mobilnosti kako bi se stručnjacima u području kulturne baštine omogućilo da u potpunosti iskoriste sva svoja formalna i neformalna znanja i vještine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na ono što je kulturnim djelatnicama i djelatnicima oduvijek jasno: gradovi i područja koji znaju cijeniti svoju povijest, pričati vlastitu priču, obnavljati se i promišljati o sebi stvarajući prostor za laka, kreativna i održiva gospodarstva postaju privlačni ne samo za turiste i pripadajuće gospodarske sektore već i za poduzeća koja ondje otvaraju svoja sjedišta, doprinose vrijednosti nekretnina u tim područjima, te generacijskoj i međukulturnoj ravnoteži u društvima koja su po svojoj strukturi postala rasno i religijski izmiješana; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva lokalna područja i regije da poduzmu napore potrebne za vlastito oživljavanje kroz otvorenost prema eksperimentiranju, zanimanje za nove projekte i ideje koji nastaju upravo sada, u vrijeme kada je za revitalizaciju kulturnog i kreativnog sektora potrebna promjena paradigme. Revitalizacija gradskih i lokalnih područja treba obuhvaćati jednostavne projekte kojima se svima olakšava stjecanje znanja, među ostalim i u perifernim područjima te u nerazvijenijim ili najudaljenijim regijama, kroz postojeće ili planirane kulturne infrastrukture, njihovu integraciju i sudjelovanje na lokalnom području te provedbu planova zaštite i očuvanja povijesne baštine tih područja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da je potrebno osmisliti kreativna rješenja za oporavak, prenamjenu i reinterpretaciju područja te upravljanje njima. Ta se rješenja mogu kretati od virtualnih i nematerijalnih aktivnosti u odnosu na okolinu do fizičkih intervencija na licu mjesta upotrebom, primjerice, vizualne, izvedbene i primijenjene umjetnosti, relacijske estetike, komunikacije, digitalne proizvodnje i virtualne stvarnosti, uz uključivanje zajednica kroz aktivnosti kojima se potiču socijalna kohezija i razvoj međuljudskih mreža sa značajkama primjenjivosti i održivosti. Navedimo kao primjer turističku rutu „Fiumara d’Arte”: riječ je o ruti koja se proteže kroz nekoliko talijanskih pokrajina duž koje se nalaze umjetnička djela umjetnika svjetskog glasa koja tijekom posebnih događanja postaju katalizatori za nove talente koji tako dobivaju priliku da se predstave. Time se razvija lokalna kultura jačanjem njezina identiteta i specifičnosti te stvaranjem jedinstvene, lokalizirane i neprenosive vrijednosti u kojoj su kulturni čimbenici relevantni i na europskoj razini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća na već izražena stajališta o inicijativi „Europska prijestolnica kulture”, koja je doprinijela isticanju bogatstva, raznolikosti i zajedničkih aspekata europskih kultura. Smatra da je potrebno nastaviti s ovom i drugim inicijativama koje bi se, kao i oznaka europske baštine, mogle bolje iskoristiti. Važno je razviti kulturno i kreativno znanje, posebno među mlađim generacijama, a ne smiju se zanemariti ni turizam ni školske ekskurzije, koji su u jednakim problemima kao i kulturni i kreativni sektor i koji ne mogu postojati u virtualnom obliku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava važnost volontiranja u zaštiti kulturne baštine i stoga pozdravlja ciljani poziv u vezi s kulturnom baštinom u okviru Europskih snaga solidarnosti; |
| --- | --- |

33.

Opće napomene

| 34. | smatra da diljem Europe treba poticati širenje umjetničkog i kulturnog stvaralaštva i promicanje umjetnika, kustosa, kritičara, ali i drugih djelatnika u kulturi i stvaralaca povezanih s drugim disciplinama, na međunarodnoj razini uz pomoć natječaja u kojima je naglasak na društvenoj ulozi umjetnosti i kulture i u koje su uključene lokalne i regionalne vlasti, kulturne ustanove u užem smislu, škole, bolnice, skloništa i zatvori kao voditelji projekata usmjerenih na obnovu zapostavljenih perifernih ili urbanih područja i zgrada. Projekti bi trebali podrazumijevati suradnju europskih subjekata iz različitih država i promidžbenu fazu u nekoliko zemalja EU-a te stvarati djela koja se na originalan, inovativan i senzibilan način mogu povezati sa zajednicom, doprinoseći tako razvoju novih modela kvalitete življenja i odgovarajućoj promjeni radi istinske demokratizacije kulture i širenja građanskog angažmana. Isto tako, potrebno je promicati nove oblike inovacija u upravljanju kulturom, uz jačanje inkubatora kulturnih projekata i inicijativa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podržava potrebu za stvaranjem novih djela, no prije svega za podupiranjem integriranijih, strukturiranijih i učinkovitijih društvenih ciljeva pomoću umjetnosti i kulture, među ostalim i u kontekstu sistemskih kriza tržišta i krize izazvane pandemijom COVID-a 19. Konkretno, slobodno se inspirirajući programom „Art bonus”, koji je uspostavila talijanska vlada i koji je potaknuo dobru praksu mecenata, mogli bi se objaviti natječaji i pozivi kojima se među privatnim osobama i poduzećima promiče naručivanje djela suvremenih europskih umjetnika i kulturnih radnika, ali se kupac obvezuje djela javno izložiti u muzejima ili čak kao dio putujuće izložbe, na određeno vremensko razdoblje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kad je riječ o „kulturnim klasterima” ili „kreativnim područjima”, naglašava da je kriza izazvana COVID-om 19 pokazala da gradove i regije treba staviti u središte mreža znanja kako bi u potpunosti iskoristili slobodno kretanje ideja, kapitala i osoba u globalnom mrežnom gospodarstvu. Za razvoj takvih klastera od ključne je važnosti potpora lokalnih i regionalnih vlasti, no želi li se povećati djelotvornost tih klastera, oni moraju biti povezati s integriranim i prilagodljivim europskim i globalnim mrežama znanja. Stoga bi institucije EU-a trebale financijski podupirati lokalne i regionalne vlasti te lokalne aktere u realizaciji takvih projekata; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na to da se s kulturnim i kreativnim sektorom postupa kao s proizvođačima osnovnih proizvoda kako u slučaju novih izvanrednih događaja kao što je pandemija COVID-a 19 on ne bi bio oštećen uvođenjem mjera ograničenja kretanja. Stoga je potrebno predviđanje i sastavljanje zajedničkih smjernica kako bi se kulturnom i kreativnom sektoru omogućio nastavak rada, iako uz ograničenja u pogledu pristupa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sa zanimanjem pozdravlja novu inicijativu „Europski Bauhaus”, koju je najavila predsjednica Komisije Ursula von der Leyen, i koja je uključena u strategiju „val obnove”, te smatra da je potrebno poticati novu europsku estetiku koja bi se zasnivala na društvenoj potrebi za ljepotom, međusobnim vezama između postojećih okolnosti, regeneracije i okoliša te na razvoju i korištenju ekološki održivih materijala, pri čemu kao primjer može poslužiti Superstudio Group iz Milana; |
| --- | --- |

38.

| 39. | u tom smislu ponavlja svoj raniji poziv „da se u okviru Novog programa za gradove 2030. povećaju ulaganja u kulturu i u planove za participativno i održivo korištenje kulturne baštine i upravljanje njome, uključujući neodržavanu ili napuštenu kulturnu baštinu”, te za njezino očuvanje i širenje. „To podrazumijeva valorizaciju inovativnih inicijativa koje promiču lokalne zajednice, kao i procese suradnje koje promiču lokalni dionici.” (8) |
| --- | --- |

39.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Mišljenje Europskog odbora regija – Kultura u ambicioznijoj Uniji: uloga regija i gradova (SL C 141, 29.4.2020., str. 39.).

1

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose (SL C 207, 30.6.2017., str. 95.).

2

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (2020/2708 (RSP)).

3

(4)  Nacrt izvješća odbora CULT Europskog parlamenta, 2019/2194(INI).

4

(5)  Poveljom iz Agrigenta, potpisanom u Rimu 30. listopada 2019., žele se promicati djelotvorne politike za bolje iskorištavanje kulturne baštine EU-a (http://www.anci.it/wp-content/uploads/Carta-di-Agrigento-per-una-nuova-Agenda-europea-della-Cultura.pdf).

5

(6)  Mišljenje Europskog odbora regija – Kultura u ambicioznijoj Uniji: uloga regija i gradova, točka 20. (SL C 141, 29.4.2020., str. 39.).

6

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (2020/2708 (RSP)).

7

(8)  Mišljenje Europskog odbora regija – Kultura u ambicioznijoj Uniji: uloga regija i gradova (SL C 141, 29.4.2020., str. 39.).

8

---

III Pripremni akti

Odbor regija

Interactio – na daljinu – 142. plenarno zasjedanje OR-a, 3.2.2021.–5.2.2021.

| 26.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 106/44

---

Mišljenja Europskog odbora regija – Osmi program djelovanja za okoliš

(2021/C 106/09)

| Glavni izvjestitelj: | Dimitrios KARNAVOS (EL/EPP), gradonačelnik Kallithee |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030., Bruxelles, 14. listopada 2020.
  COM(2020) 652 final, 2020/0300 (COD) |

Glavni izvjestitelj:

Dimitrios KARNAVOS (EL/EPP), gradonačelnik Kallithee

Referentni dokument:

Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030., Bruxelles, 14. listopada 2020.

COM(2020) 652 final, 2020/0300 (COD)

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava (9)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na
  regenerativno
  gospodarstvo koje planetu vraća više nego što od njega uzima. U
  regenerativnom
  modelu rasta prepoznaje se da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji našim gospodarstvima pružaju siguran prostor za djelovanje. Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene i propadanje okoliša, smanjuje onečišćenje na najmanju moguću mjeru i rezultira održavanjem i obogaćivanjem prirodnog kapitala, čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa. Stalnim inovacijama, prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem
  regenerativno
  gospodarstvo jača otpornost te štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija. | Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na gospodarstvo koje planetu vraća više nego što od njega uzima. U
  održivom
  modelu rasta prepoznaje se da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji našim gospodarstvima pružaju siguran prostor za djelovanje. Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na
  održiv
  način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene i propadanje okoliša
  uz mjere ublažavanja i kompenzacije te doprinosna davanja u korist lokalnih zajednica i okoliša, koji kontinuirano mjeri učinak na okoliš
  , smanjuje onečišćenje na najmanju moguću mjeru i rezultira održavanjem i obogaćivanjem prirodnog kapitala, čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa. Stalnim inovacijama, prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem
  održivo
  gospodarstvo jača otpornost te štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na
  regenerativno
  gospodarstvo koje planetu vraća više nego što od njega uzima. U
  regenerativnom
  modelu rasta prepoznaje se da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji našim gospodarstvima pružaju siguran prostor za djelovanje. Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene i propadanje okoliša, smanjuje onečišćenje na najmanju moguću mjeru i rezultira održavanjem i obogaćivanjem prirodnog kapitala, čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa. Stalnim inovacijama, prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem
  regenerativno
  gospodarstvo jača otpornost te štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija.

Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na gospodarstvo koje planetu vraća više nego što od njega uzima. U
  održivom
  modelu rasta prepoznaje se da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji našim gospodarstvima pružaju siguran prostor za djelovanje. Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na
  održiv
  način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene i propadanje okoliša
  uz mjere ublažavanja i kompenzacije te doprinosna davanja u korist lokalnih zajednica i okoliša, koji kontinuirano mjeri učinak na okoliš
  , smanjuje onečišćenje na najmanju moguću mjeru i rezultira održavanjem i obogaćivanjem prirodnog kapitala, čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa. Stalnim inovacijama, prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem
  održivo
  gospodarstvo jača otpornost te štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija.

Obrazloženje

| i. | Gospodarske aktivnosti trebale bi biti održive i nastaviti rasti, uz osiguravanje zaštite okoliša i održivog rasta lokalnog okoliša i zajednica i uz posebne mjere i mehanizam ili alate za praćenje, kao što su ekološki i socijalni planovi upravljanja itd. ii. Pojam „regenerativno gospodarstvo” problematičan je jer se njime podrazumijeva da se priroda i naš okoliš mogu lako obnoviti. Kao alternativni termin predlaže se „održivi model rasta”. |
| --- | --- |

i.

Gospodarske aktivnosti trebale bi biti održive i nastaviti rasti, uz osiguravanje zaštite okoliša i održivog rasta lokalnog okoliša i zajednica i uz posebne mjere i mehanizam ili alate za praćenje, kao što su ekološki i socijalni planovi upravljanja itd. ii. Pojam „regenerativno gospodarstvo” problematičan je jer se njime podrazumijeva da se priroda i naš okoliš mogu lako obnoviti. Kao alternativni termin predlaže se „održivi model rasta”.

Amandman 2.

Članak 2. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj za 2050. da građani žive dobro unutar granica planeta u
  regenerativnom
  gospodarstvu u kojem se ništa ne gubi, koje ima nultu neto stopu emisija staklenični plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa i uništavanjem okoliša. U takvim uvjetima povećava se dobrobit građana na temelju zdravog okoliša, bioraznolikost raste i sve je stabilnija, a prirodni se kapital štiti, obnavlja i cijeni tako da se jača otpornost na klimatske promjene i druge rizike za okoliš. Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta. | Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj za 2050. da građani
  i njihove lokalne zajednice
  žive dobro unutar granica planeta u
  održivom
  gospodarstvu u kojem se ništa ne gubi, koje ima nultu neto stopu emisija staklenični plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa i uništavanjem okoliša. U takvim uvjetima povećava se dobrobit
  i zdravlje
  građana na temelju zdravog okoliša,
  unapređuju se usluge ekosustava,
  bioraznolikost raste i sve je stabilnija, a prirodni se kapital štiti, obnavlja i cijeni tako da se jača otpornost na klimatske promjene i druge rizike za okoliš.
  Osmim programom djelovanja za okoliš želi se ojačati veza između politike zaštite okoliša i zdravlja. Zdrav život mora biti temelj svih politika EU-a kojima se promiču ljudsko zdravlje, zdrav planet, zdravo gospodarstvo i zdravo društvo koje svima nudi prilike.
  Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj za 2050. da građani žive dobro unutar granica planeta u
  regenerativnom
  gospodarstvu u kojem se ništa ne gubi, koje ima nultu neto stopu emisija staklenični plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa i uništavanjem okoliša. U takvim uvjetima povećava se dobrobit građana na temelju zdravog okoliša, bioraznolikost raste i sve je stabilnija, a prirodni se kapital štiti, obnavlja i cijeni tako da se jača otpornost na klimatske promjene i druge rizike za okoliš. Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta.

Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj za 2050. da građani
  i njihove lokalne zajednice
  žive dobro unutar granica planeta u
  održivom
  gospodarstvu u kojem se ništa ne gubi, koje ima nultu neto stopu emisija staklenični plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa i uništavanjem okoliša. U takvim uvjetima povećava se dobrobit
  i zdravlje
  građana na temelju zdravog okoliša,
  unapređuju se usluge ekosustava,
  bioraznolikost raste i sve je stabilnija, a prirodni se kapital štiti, obnavlja i cijeni tako da se jača otpornost na klimatske promjene i druge rizike za okoliš.
  Osmim programom djelovanja za okoliš želi se ojačati veza između politike zaštite okoliša i zdravlja. Zdrav život mora biti temelj svih politika EU-a kojima se promiču ljudsko zdravlje, zdrav planet, zdravo gospodarstvo i zdravo društvo koje svima nudi prilike.
  Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta.

Obrazloženje

| i. | Brojnim politikama zaštite okoliša bave se ne samo pojedinci već i lokalne zajednice. ii. S obzirom na situaciju uzrokovanu pandemijom COVID-a 19 potrebno je dodatno naglasiti zdravstveni aspekt. Zbog njezine presudne važnosti potrebno je istaknuti i vezu između zdravlja i okoliša. Lokalne i regionalne vlasti u svojim zajednicama mogu vidjeti učinak politika zaštite okoliša na zdravlje i dobrobit. iii. Sa zdravim okolišem povezan je i pojam usluga ekosustava. |
| --- | --- |

i.

Brojnim politikama zaštite okoliša bave se ne samo pojedinci već i lokalne zajednice. ii. S obzirom na situaciju uzrokovanu pandemijom COVID-a 19 potrebno je dodatno naglasiti zdravstveni aspekt. Zbog njezine presudne važnosti potrebno je istaknuti i vezu između zdravlja i okoliša. Lokalne i regionalne vlasti u svojim zajednicama mogu vidjeti učinak politika zaštite okoliša na zdravlje i dobrobit. iii. Sa zdravim okolišem povezan je i pojam usluga ekosustava.

Amandman 3.

Članak 2. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest tematskih prioritetnih ciljeva: | Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest tematskih prioritetnih ciljeva: |
| (a) | nepovratno
  i postupno smanjivanje emisija stakleničkih plinova te povećavanje uklanjanja prirodnim i drugim ponorima
  u Uniji
  radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) .../...32; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest tematskih prioritetnih ciljeva:

Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest tematskih prioritetnih ciljeva:

(a)

nepovratno
  i postupno smanjivanje emisija stakleničkih plinova te povećavanje uklanjanja prirodnim i drugim ponorima
  u Uniji
  radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) .../...32;

| (a) | kontinuirano
  i postupno smanjivanje emisija stakleničkih plinova te povećavanje uklanjanja prirodnim i drugim ponorima
  ili zelenim ulaganjima kojima se doprinosi smanjenju emisija CO2 na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) .../...32; |
| --- | --- |

(a)

kontinuirano
  i postupno smanjivanje emisija stakleničkih plinova te povećavanje uklanjanja prirodnim i drugim ponorima
  ili zelenim ulaganjima kojima se doprinosi smanjenju emisija CO2 na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) .../...32;

| (b) | stalni napredak
  u unapređenju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene; |
| --- | --- |

(b)

stalni napredak
  u unapređenju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene;

| (b) | stalna potreba za napretkom, naročito u osjetljivim regijama i lokalnim područjima,
  u unapređenju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene; |
| --- | --- |

(b)

stalna potreba za napretkom, naročito u osjetljivim regijama i lokalnim područjima,
  u unapređenju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene;

| (c) | napredak u provedbi modela
  regenerativnog
  rasta koji planetu daje više nego što od njega uzima, odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša te ubrzavanje prelaska na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(c)

napredak u provedbi modela
  regenerativnog
  rasta koji planetu daje više nego što od njega uzima, odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša te ubrzavanje prelaska na kružno gospodarstvo;

| (c) | napredak u provedbi modela
  održivog
  rasta koji planetu daje više nego što od njega uzima, odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša te ubrzavanje prelaska na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(c)

napredak u provedbi modela
  održivog
  rasta koji planetu daje više nego što od njega uzima, odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša te ubrzavanje prelaska na kružno gospodarstvo;

| (d) | rad na ostvarenju ambicija nulte stope onečišćenja za netoksična okoliš, uključujući zrak, vodu i tlo, te zaštitu zdravlja i dobrobiti građana s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem; |
| --- | --- |

(d)

rad na ostvarenju ambicija nulte stope onečišćenja za netoksična okoliš, uključujući zrak, vodu i tlo, te zaštitu zdravlja i dobrobiti građana s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem;

| (d) | rad na ostvarenju ambicija nulte stope onečišćenja za netoksična okoliš, uključujući zrak, vodu i tlo, te zaštitu zdravlja i dobrobiti građana s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem; |
| --- | --- |

(d)

rad na ostvarenju ambicija nulte stope onečišćenja za netoksična okoliš, uključujući zrak, vodu i tlo, te zaštitu zdravlja i dobrobiti građana s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem;

| (e) | zaštitu, očuvanje i obnovu bio raznolikosti te jačanje prirodnoga kapitala, posebno zraka, vode, tla, šuma, slatke vode, močvarnih područja i morskih ekosustava; |
| --- | --- |

(e)

zaštitu, očuvanje i obnovu bio raznolikosti te jačanje prirodnoga kapitala, posebno zraka, vode, tla, šuma, slatke vode, močvarnih područja i morskih ekosustava;

| (e) | zaštitu, očuvanje i obnovu bioraznolikosti
  i usluga ekosustava unutar i izvan zaštićenih područja
  te jačanje prirodnoga kapitala, posebno zraka, vode, tla, šuma, slatke vode, močvarnih područja i morskih ekosustava; |
| --- | --- |

(e)

zaštitu, očuvanje i obnovu bioraznolikosti
  i usluga ekosustava unutar i izvan zaštićenih područja
  te jačanje prirodnoga kapitala, posebno zraka, vode, tla, šuma, slatke vode, močvarnih područja i morskih ekosustava;

| (f) | promicanje održivosti s obzirom na okoliš i ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom, posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti i prehrambenog sustava. |
| --- | --- |

(f)

promicanje održivosti s obzirom na okoliš i ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom, posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti i prehrambenog sustava.

| (f) | promicanje održivosti s obzirom na okoliš i ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom
  , i to upotrebom instrumenata kao što su procjene utjecaja na okoliš i druge odgovarajuće procjene te razvijanjem metoda i instrumenata za kontinuirano međusektorsko praćenje učinka i kontinuirana poboljšanja okolišne učinkovitosti,
  posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti i prehrambenog sustava. |
| --- | --- |

(f)

promicanje održivosti s obzirom na okoliš i ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom
  , i to upotrebom instrumenata kao što su procjene utjecaja na okoliš i druge odgovarajuće procjene te razvijanjem metoda i instrumenata za kontinuirano međusektorsko praćenje učinka i kontinuirana poboljšanja okolišne učinkovitosti,
  posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti i prehrambenog sustava.

Obrazloženje

| i. | Smanjenje ispuštanja emisija u zrak moglo bi se postići s pomoću ne samo prirodnih i drugih ponora već i zelenih i održivih ulaganja. ii. Unapređenje kapaciteta za prilagodbu i jačanje otpornosti na klimatske promjene tiče se osjetljivijih područja, kao što su obalna područja itd. Stoga bi se moglo reći da je to u načelu regionalno i lokalno pitanje. iii. Kad je posrijedi većina područja navedenih u točci (f) (npr. energija, industrija, infrastruktura itd.) potrebno je primjenjivati postupak izdavanja dozvola za zaštitu okoliša. Tim se postupkom može u određenoj mjeri osigurati da se izgradnja i rad na tim područjima provode na održiv način. Stoga je od presudne važnosti da postoji mehanizam za trajno praćenje i da se neprestano poboljšavaju karakteristike koje se tiču učinka na okoliš. |
| --- | --- |

i.

Smanjenje ispuštanja emisija u zrak moglo bi se postići s pomoću ne samo prirodnih i drugih ponora već i zelenih i održivih ulaganja. ii. Unapređenje kapaciteta za prilagodbu i jačanje otpornosti na klimatske promjene tiče se osjetljivijih područja, kao što su obalna područja itd. Stoga bi se moglo reći da je to u načelu regionalno i lokalno pitanje. iii. Kad je posrijedi većina područja navedenih u točci (f) (npr. energija, industrija, infrastruktura itd.) potrebno je primjenjivati postupak izdavanja dozvola za zaštitu okoliša. Tim se postupkom može u određenoj mjeri osigurati da se izgradnja i rad na tim područjima provode na održiv način. Stoga je od presudne važnosti da postoji mehanizam za trajno praćenje i da se neprestano poboljšavaju karakteristike koje se tiču učinka na okoliš.

Amandman 4.

Članak 3. stavak 1. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebno: | 1.   Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebno: |
| (a) | ... ... |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebno:

1.   Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebno:

(a)

... ...

| (a) | ... ... |
| --- | --- |

(a)

... ...

| (b) | jačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika, posebno: |
| --- | --- |

(b)

jačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika, posebno:

| (b) | jačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika, posebno: |
| --- | --- |

(b)

jačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika, posebno:

| | — | uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini tako da oni i njihova provedba ne naštete nijednom od prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., |
| --- | --- | --- |

—

uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini tako da oni i njihova provedba ne naštete nijednom od prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2.,

| | — | uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini tako da oni i njihova provedba ne naštete nijednom od prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., |
| --- | --- | --- |

—

uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini tako da oni i njihova provedba ne naštete nijednom od prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2.,

| | — | razvojem praksi i provedbom aktivnosti kojima se lokalnim i regionalnim vlastima daje potpora u ostvarivanju njihovih ciljeva, |
| --- | --- | --- |

—

razvojem praksi i provedbom aktivnosti kojima se lokalnim i regionalnim vlastima daje potpora u ostvarivanju njihovih ciljeva,

razvojem praksi i provedbom aktivnosti kojima se lokalnim i regionalnim vlastima daje potpora u ostvarivanju njihovih ciljeva,

| | — | jačanjem suradnje između Europske komisije i Odbora regija u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša i razmatranjem načina da se poboljšaju dijalog i objedinjavanje informacija, |
| --- | --- | --- |

—

jačanjem suradnje između Europske komisije i Odbora regija u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša i razmatranjem načina da se poboljšaju dijalog i objedinjavanje informacija,

jačanjem suradnje između Europske komisije i Odbora regija u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša i razmatranjem načina da se poboljšaju dijalog i objedinjavanje informacija,

| | — | ostvarenjem najveće moguće koristi od provedbe direktivâ 2014/52/EU i 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- | --- |

—

ostvarenjem najveće moguće koristi od provedbe direktivâ 2014/52/EU i 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća,

| | — | ostvarenjem najveće moguće koristi od provedbe direktivâ 2014/52/EU i 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- | --- |

—

ostvarenjem najveće moguće koristi od provedbe direktivâ 2014/52/EU i 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća,

| | — | pažljivim obraćanjem pozornosti na sinergije i potencijalne kompromise između gospodarskih, ekoloških i socijalnih ciljeva kako bi se osiguralo održivo ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane, stanovanja i mobilnosti tako da nitko nije zapostavljen, |
| --- | --- | --- |

—

pažljivim obraćanjem pozornosti na sinergije i potencijalne kompromise između gospodarskih, ekoloških i socijalnih ciljeva kako bi se osiguralo održivo ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane, stanovanja i mobilnosti tako da nitko nije zapostavljen,

| | — | pažljivim obraćanjem pozornosti na sinergije i potencijalne kompromise između gospodarskih, ekoloških i socijalnih ciljeva kako bi se osiguralo održivo ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane, stanovanja i mobilnosti tako da nitko nije zapostavljen, |
| --- | --- | --- |

—

pažljivim obraćanjem pozornosti na sinergije i potencijalne kompromise između gospodarskih, ekoloških i socijalnih ciljeva kako bi se osiguralo održivo ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane, stanovanja i mobilnosti tako da nitko nije zapostavljen,

| | — | jamčenjem da ostvarenje dugoročnog prioritetnog cilja za 2050., utvrđenog u članku 2. stavku 1., neće dovesti do povećanja poreza, cijena energije i/ili regulatornog opterećenja za europske potrošače i poduzeća, |
| --- | --- | --- |

—

jamčenjem da ostvarenje dugoročnog prioritetnog cilja za 2050., utvrđenog u članku 2. stavku 1., neće dovesti do povećanja poreza, cijena energije i/ili regulatornog opterećenja za europske potrošače i poduzeća,

jamčenjem da ostvarenje dugoročnog prioritetnog cilja za 2050., utvrđenog u članku 2. stavku 1., neće dovesti do povećanja poreza, cijena energije i/ili regulatornog opterećenja za europske potrošače i poduzeća,

| | — | redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima se uzimaju u obzir predviđeni utjecaji na okoliš i klimu; |
| --- | --- | --- |

—

redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima se uzimaju u obzir predviđeni utjecaji na okoliš i klimu;

| | — | redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima se uzimaju u obzir predviđeni utjecaji na okoliš i klimu, |
| --- | --- | --- |

—

redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima se uzimaju u obzir predviđeni utjecaji na okoliš i klimu,

| | — | promicanjem komunikacijskih aktivnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u svrhu podizanja svijesti, osobito među mladima, o važnosti i prednostima dobre provedbe politike zaštite okoliša, kao i o njezinoj dodanoj vrijednosti za građanstvo, poduzeća i planet, kako bi se povećao osjećaj odgovornosti i sudjelovanje svih relevantnih dionika u naporima koji se ulažu u provedbu
  ; |
| --- | --- | --- |

—

promicanjem komunikacijskih aktivnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u svrhu podizanja svijesti, osobito među mladima, o važnosti i prednostima dobre provedbe politike zaštite okoliša, kao i o njezinoj dodanoj vrijednosti za građanstvo, poduzeća i planet, kako bi se povećao osjećaj odgovornosti i sudjelovanje svih relevantnih dionika u naporima koji se ulažu u provedbu
  ;

promicanjem komunikacijskih aktivnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u svrhu podizanja svijesti, osobito među mladima, o važnosti i prednostima dobre provedbe politike zaštite okoliša, kao i o njezinoj dodanoj vrijednosti za građanstvo, poduzeća i planet, kako bi se povećao osjećaj odgovornosti i sudjelovanje svih relevantnih dionika u naporima koji se ulažu u provedbu

Obrazloženje

Obrazloženje

| i. | Tehnička platforma za suradnju u području okoliša osnovana je 2012. i zatim uključena u Sedmi program djelovanja za okoliš. Kako je navedeno na internetskoj stranici platforme, njezino uključivanje u Sedmi program djelovanja za okoliš daje joj čvrste i dugoročne temelje. S obzirom na pozitivno iskustvo suradnje, uključivanje platforme u Osmi program djelovanja za okoliš bio bi logičan korak kojim bi se osigurala kontinuirana potpora tom forumu. ii. Komunikaciju je potrebno dodatno poboljšati, a lokalne i regionalne vlasti u tome mogu imati važnu ulogu. |
| --- | --- |

i.

Tehnička platforma za suradnju u području okoliša osnovana je 2012. i zatim uključena u Sedmi program djelovanja za okoliš. Kako je navedeno na internetskoj stranici platforme, njezino uključivanje u Sedmi program djelovanja za okoliš daje joj čvrste i dugoročne temelje. S obzirom na pozitivno iskustvo suradnje, uključivanje platforme u Osmi program djelovanja za okoliš bio bi logičan korak kojim bi se osigurala kontinuirana potpora tom forumu. ii. Komunikaciju je potrebno dodatno poboljšati, a lokalne i regionalne vlasti u tome mogu imati važnu ulogu.

Amandman 5.

Amandman 5.

Članak 3. stavak 1. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| mobilizirati održiva ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini; | mobilizirati održiva ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini
  , osigurati stvaranje odgovarajućih sinergija te pritom jamčiti da se dostatna sredstva mogu dodijeliti razini na kojoj su najpotrebnija i na kojoj se najdjelotvornije koriste, osigurati da lokalne i regionalne zajednice raspolažu odgovarajućim resursima za provedbu na terenu
  ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

mobilizirati održiva ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini;

mobilizirati održiva ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini
  , osigurati stvaranje odgovarajućih sinergija te pritom jamčiti da se dostatna sredstva mogu dodijeliti razini na kojoj su najpotrebnija i na kojoj se najdjelotvornije koriste, osigurati da lokalne i regionalne zajednice raspolažu odgovarajućim resursima za provedbu na terenu
  ;

, osigurati stvaranje odgovarajućih sinergija te pritom jamčiti da se dostatna sredstva mogu dodijeliti razini na kojoj su najpotrebnija i na kojoj se najdjelotvornije koriste, osigurati da lokalne i regionalne zajednice raspolažu odgovarajućim resursima za provedbu na terenu

Obrazloženje

Obrazloženje

Politike zaštite okoliša često se provode uz znatno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti. Od presudne je važnosti lokalnim i regionalnim zajednicama osigurati dostupnost primjerenih resursa. Čak i kada su za provedbu politika odgovorna nacionalna tijela, izravnim i neizravnim učincima politika na terenu često se upravlja na lokalnoj i regionalnoj razini.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 3. stavak 1. točka (e)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| postupno ukidati poticaje štetne za okoliš na razini Unije i na nacionalnoj razini, ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata
  , uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije,
  te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala; | postupno ukidati poticaje štetne za okoliš na razini Unije i na nacionalnoj razini, ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala
  , a istodobno za sve regije, gradove i općine osiguravati socijalno pravednu tranziciju
  ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

postupno ukidati poticaje štetne za okoliš na razini Unije i na nacionalnoj razini, ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata
  , uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije,
  te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala;

, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije,

postupno ukidati poticaje štetne za okoliš na razini Unije i na nacionalnoj razini, ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala
  , a istodobno za sve regije, gradove i općine osiguravati socijalno pravednu tranziciju
  ;

, a istodobno za sve regije, gradove i općine osiguravati socijalno pravednu tranziciju

Obrazloženje

Obrazloženje

Socijalno pravedna tranzicija trebala bi se primjenjivati na sve instrumente, a ne samo na zelene proračunske instrumente, te bi se trebala odnositi na sve regije, gradove i općine diljem EU-a.

Amandman 7.

Amandman 7.

Članak 3. stavak 1. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| osiguravati da se politike i djelovanje u području okoliša temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima te jačati baze znanja o okolišu i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava; | osiguravati da se politike i djelovanje u području okoliša
  na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima te jačati baze znanja o okolišu i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava
  , kao i promicati stalno poboljšanje znanstvenih saznanja na temelju usporedivih pokazatelja, pa i na regionalnoj razini, u svrhu informiranog donošenja odluka
  ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

osiguravati da se politike i djelovanje u području okoliša temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima te jačati baze znanja o okolišu i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava;

osiguravati da se politike i djelovanje u području okoliša
  na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima te jačati baze znanja o okolišu i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava
  , kao i promicati stalno poboljšanje znanstvenih saznanja na temelju usporedivih pokazatelja, pa i na regionalnoj razini, u svrhu informiranog donošenja odluka
  ;

na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini

, kao i promicati stalno poboljšanje znanstvenih saznanja na temelju usporedivih pokazatelja, pa i na regionalnoj razini, u svrhu informiranog donošenja odluka

Obrazloženje

Obrazloženje

Predloženim amandmanom naglašava se izuzetno važna uloga svih razina i želi se ojačati kapacitet za procjenu napretka u ostvarivanju općih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš na svim razinama, uključujući pokazatelje na regionalnoj razini.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 3. stavak 1. – dodati novu točku (h) nakon točke (g)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| — | (h) | kroz suradničko i višerazinsko upravljanje osigurati punopravno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti i suradnju s njima u svim aspektima oblikovanja politike zaštite okoliša; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

—

(h)

(h)

kroz suradničko i višerazinsko upravljanje osigurati punopravno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti i suradnju s njima u svim aspektima oblikovanja politike zaštite okoliša;

kroz suradničko i višerazinsko upravljanje osigurati punopravno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti i suradnju s njima u svim aspektima oblikovanja politike zaštite okoliša;

Obrazloženje

Obrazloženje

Predloženi amandman trebao bi pridonijeti jačanju razvoja i provedbe politika.

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 3. stavak 1. – dodati novu točku (j) nakon točke i.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| — | (j) | promicati koristi koje donosi Osmi program djelovanja za okoliš na lokalnoj i regionalnoj razini kao važan dio djelotvorne i učinkovite provedbe politike EU-a za zaštitu okoliša, kako je utvrđeno u pregledu aktivnosti u području okoliša; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

—

(j)

(j)

promicati koristi koje donosi Osmi program djelovanja za okoliš na lokalnoj i regionalnoj razini kao važan dio djelotvorne i učinkovite provedbe politike EU-a za zaštitu okoliša, kako je utvrđeno u pregledu aktivnosti u području okoliša;

promicati koristi koje donosi Osmi program djelovanja za okoliš na lokalnoj i regionalnoj razini kao važan dio djelotvorne i učinkovite provedbe politike EU-a za zaštitu okoliša, kako je utvrđeno u pregledu aktivnosti u području okoliša;

Obrazloženje

Obrazloženje

Važno je širiti informacije i podizati svijest o koristima Osmog programa djelovanja za okoliš kako bi se ubrzala provedba politika za zaštitu okoliša.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 3. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela
  u urbanim i ruralnim područjima
  u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš. | Za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš.
  EU će promicati holistički i lokalizirani pristup usmjeren na konkretna područja uzimajući u obzir specifične izazove i prednosti svih vrsta zajednica, primjerice urbanih i ruralnih područja, ali i priobalnih, planinskih, otočnih, arhipelaških i najudaljenijih područja. U okviru tog pristupa uzimat će se u obzir interakcija između zajednica i njihovih okruženja, naročito predjela u okolici urbanih područja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela
  u urbanim i ruralnim područjima
  u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš.

u urbanim i ruralnim područjima

Za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš.
  EU će promicati holistički i lokalizirani pristup usmjeren na konkretna područja uzimajući u obzir specifične izazove i prednosti svih vrsta zajednica, primjerice urbanih i ruralnih područja, ali i priobalnih, planinskih, otočnih, arhipelaških i najudaljenijih područja. U okviru tog pristupa uzimat će se u obzir interakcija između zajednica i njihovih okruženja, naročito predjela u okolici urbanih područja.

EU će promicati holistički i lokalizirani pristup usmjeren na konkretna područja uzimajući u obzir specifične izazove i prednosti svih vrsta zajednica, primjerice urbanih i ruralnih područja, ali i priobalnih, planinskih, otočnih, arhipelaških i najudaljenijih područja. U okviru tog pristupa uzimat će se u obzir interakcija između zajednica i njihovih okruženja, naročito predjela u okolici urbanih područja.

Obrazloženje

Obrazloženje

U EU-u postoji više vrsta jedinica lokalne i regionalne samouprave, a svaka se suočava sa specifičnim izazovima i prednostima. Politike zaštite okoliša često imaju izraženu teritorijalnu komponentu koju je potrebno prilagoditi specifičnoj situaciji na terenu. U Sedmom programu djelovanja za okoliš naglasak je uglavnom na urbanoj dimenziji. U prijedlogu Osmog programa djelovanja za okoliš spominju se samo urbana i ruralna područja. U svrhu djelotvorne provedbe politika zaštite okoliša EU-a težište treba biti na bogatoj kompleksnosti zajednica koje postoje u EU-u.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije redovito procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3. | 1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije redovito procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3. |
| 2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav. Tim se procjenama ne dovode u pitanje postojeći okviri i praksa za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime. | 2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav. Tim se procjenama ne dovode u pitanje postojeći okviri i praksa za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime. |
| 3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka i znanja, posebice na sljedeće načine: | 3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka i znanja, posebice na sljedeće načine: |
| (a) | prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije redovito procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3.

1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije redovito procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3.

2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav. Tim se procjenama ne dovode u pitanje postojeći okviri i praksa za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime.

2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav. Tim se procjenama ne dovode u pitanje postojeći okviri i praksa za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime.

3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka i znanja, posebice na sljedeće načine:

3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka i znanja, posebice na sljedeće načine:

(a)

prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata;

| (a) | prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata; |
| --- | --- |

(a)

prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata;

| (b) | radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju; |
| --- | --- |

(b)

radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju;

| (b) | radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju; |
| --- | --- |

(b)

radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju;

| (c) | izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj razini;

| (c) | izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini; |
| --- | --- |

(c)

izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini;

, regionalnoj i lokalnoj

| (d) | integracijom podataka o ekološkim, socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

integracijom podataka o ekološkim, socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus;

| (d) | integracijom podataka o ekološkim, socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

integracijom podataka o ekološkim, socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus;

| (e) | daljnjim unapređivanjem pristupa podacima kroz programe Unije; |
| --- | --- |

(e)

daljnjim unapređivanjem pristupa podacima kroz programe Unije;

| (e) | daljnjim unapređivanjem pristupa podacima kroz programe Unije; |
| --- | --- |

(e)

daljnjim unapređivanjem pristupa podacima kroz programe Unije;

| (f) | osiguravanjem transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

(f)

(f)

osiguravanjem transparentnosti i odgovornosti;

| (f) | poboljšanjem dostupnosti i interoperabilnosti podataka na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(f)

(f)

poboljšanjem dostupnosti i interoperabilnosti podataka na lokalnoj i regionalnoj razini;

poboljšanjem dostupnosti i interoperabilnosti podataka na lokalnoj i regionalnoj razini;

| (g) | pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima, građanima, socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu tim rizicima te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju. |
| --- | --- |

(g)

(g)

pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima, građanima, socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu tim rizicima te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju.

| (g) | osiguravanjem transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

(g)

(g)

osiguravanjem transparentnosti i odgovornosti;

| (h) | pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima
  na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  , građanima, socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu tim rizicima te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju; |
| --- | --- |

(h)

(h)

pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima
  na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  , građanima, socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu tim rizicima te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju;

na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini

| i. | poticanjem pozitivnih okolišnih veza između urbanih, periurbanih i ruralnih područja, u skladu s ciljem održivog razvoja br. 11 „Održivi gradovi i zajednice”. |
| --- | --- |

i.

i.

poticanjem pozitivnih okolišnih veza između urbanih, periurbanih i ruralnih područja, u skladu s ciljem održivog razvoja br. 11 „Održivi gradovi i zajednice”.

poticanjem pozitivnih okolišnih veza između urbanih, periurbanih i ruralnih područja, u skladu s ciljem održivog razvoja br. 11 „Održivi gradovi i zajednice”.

4.   Komisija redovito razmatra potrebe za podacima i znanjem na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući kapacitete Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije za obavljanje zadaća iz stavka 3.

4.   Komisija redovito razmatra potrebe za podacima i znanjem na razini Unije i na nacionalnoj razini
  te
  ,
  po potrebi, na regionalnoj i lokalnoj razini,
  uključujući kapacitete Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije za obavljanje zadaća iz stavka 3.

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u provedbi politika zaštite okoliša na terenu. Pri izradi novog okvira za praćenje treba uzeti u obzir te razine vlasti te osigurati da se podaci pružaju i u cilju podupiranja provedbe politika u lokalnim i regionalnim zajednicama.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja Osmi program djelovanja za okoliš, kojim se definira strateški pristup politikama u području okoliša i klime do 2030. i zadržava dugoročna vizija za 2050. o dobrom životu u granicama mogućnosti našeg planeta”, s naglaskom na boljoj provedbi i praćenju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Osmi program djelovanja za okoliš, kojim se definira strateški pristup politikama u području okoliša i klime do 2030. i zadržava dugoročna vizija za 2050. o dobrom životu u granicama mogućnosti našeg planeta”, s naglaskom na boljoj provedbi i praćenju;

| 2. | poziva na to da se, s pomoću dugoročnog usmjeravanja i ciljeva čiji je prioritet okoliš, osigura da Osmi program djelovanja za okoliš ima značajnu komplementarnu ulogu u odnosu na europski zeleni plan i da se njime podupire zeleni oporavak EU-a; |
| --- | --- |

2.

poziva na to da se, s pomoću dugoročnog usmjeravanja i ciljeva čiji je prioritet okoliš, osigura da Osmi program djelovanja za okoliš ima značajnu komplementarnu ulogu u odnosu na europski zeleni plan i da se njime podupire zeleni oporavak EU-a;

| 3. | smatra da činjenica da Osmi program djelovanja za okoliš, za razliku od prethodnih programa, ne sadrži nikakve mjere ne smije biti presedan za buduće programe djelovanja za okoliš; naglašava da se zelenim planom mjere povezane s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš, koji vrijedi do 2030., predviđaju samo do 2024. godine; s tim u vezi poziva na to da se u Osmom programu djelovanja za okoliš pojasni na koji se način u okviru ocjene programa sredinom provedbenog razdoblja trebaju utvrditi nove mjere za postizanje njegovih prioritetnih ciljeva; |
| --- | --- |

3.

smatra da činjenica da Osmi program djelovanja za okoliš, za razliku od prethodnih programa, ne sadrži nikakve mjere ne smije biti presedan za buduće programe djelovanja za okoliš; naglašava da se zelenim planom mjere povezane s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš, koji vrijedi do 2030., predviđaju samo do 2024. godine; s tim u vezi poziva na to da se u Osmom programu djelovanja za okoliš pojasni na koji se način u okviru ocjene programa sredinom provedbenog razdoblja trebaju utvrditi nove mjere za postizanje njegovih prioritetnih ciljeva;

| 4. | pozdravlja činjenicu da je u Osmom programu djelovanja za okoliš djelotvornija i učinkovitija provedba utvrđena kao ključni prioritet; stoga poziva na osiguravanje odgovarajućih instrumenata i resursa, kao i inovativnih pristupa kojima će se lokalne i regionalne vlasti osposobiti za pružanje prilagođenih rješenja radi poboljšanja provedbe politika zaštite okoliša na terenu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da je u Osmom programu djelovanja za okoliš djelotvornija i učinkovitija provedba utvrđena kao ključni prioritet; stoga poziva na osiguravanje odgovarajućih instrumenata i resursa, kao i inovativnih pristupa kojima će se lokalne i regionalne vlasti osposobiti za pružanje prilagođenih rješenja radi poboljšanja provedbe politika zaštite okoliša na terenu;

| 5. | ističe da se problemi u provedbi ne mogu riješiti isključivo povećanjem količine zakonodavstva. Za ostvarenje ciljnih vrijednosti i zadovoljavanje standarda potrebni su i mehanizmi potpore, novi pristupi i inovacije; |
| --- | --- |

5.

ističe da se problemi u provedbi ne mogu riješiti isključivo povećanjem količine zakonodavstva. Za ostvarenje ciljnih vrijednosti i zadovoljavanje standarda potrebni su i mehanizmi potpore, novi pristupi i inovacije;

| 6. | ističe pozitivnu ulogu Tehničke platforme za suradnju u području okoliša između Europske komisije i Europskog odbora regija i činjenicu da je integracijom u Sedmi program djelovanja za okoliš Platformi osigurana dobra dugoročna osnova; poziva na to da se u Osmom programu djelovanja za okoliš nastavi poboljšavati Tehnička platforma za suradnju u području okoliša, koju su povjerenstvo ENVE i GU za okoliš uspostavili kako bi potakli dijalog i prikupili informacije o lokalnim i regionalnim izazovima i rješenjima koja se javljaju tijekom primjene zakonodavstva EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

6.

ističe pozitivnu ulogu Tehničke platforme za suradnju u području okoliša između Europske komisije i Europskog odbora regija i činjenicu da je integracijom u Sedmi program djelovanja za okoliš Platformi osigurana dobra dugoročna osnova; poziva na to da se u Osmom programu djelovanja za okoliš nastavi poboljšavati Tehnička platforma za suradnju u području okoliša, koju su povjerenstvo ENVE i GU za okoliš uspostavili kako bi potakli dijalog i prikupili informacije o lokalnim i regionalnim izazovima i rješenjima koja se javljaju tijekom primjene zakonodavstva EU-a o okolišu;

| 7. | poziva na jačanje baze znanja o okolišu iskorištavanjem potencijala digitalnih i podatkovnih tehnologija te na povećanje upotrebe prirodnih rješenja i socijalnih inovacija kako bi se poboljšala provedba; |
| --- | --- |

7.

poziva na jačanje baze znanja o okolišu iskorištavanjem potencijala digitalnih i podatkovnih tehnologija te na povećanje upotrebe prirodnih rješenja i socijalnih inovacija kako bi se poboljšala provedba;

| 8. | ističe da je tradicionalna sektorska politika zaštite okoliša u velikoj mjeri nedjelotvorna te bi se stoga u cilju jačanja politike zaštite okoliša u Osmom programu djelovanja za okoliš trebao uspostaviti integrirani pristup, razmotriti višestruka priroda okolišnih izazova, stvoriti sinergije i izbjeći neusklađenost na sljedećim poljima:






  a) | u ambicijama, rokovima, provedbenim postupcima i alatima u okviru raznih politika u području okoliša, energije i klime; |
| --- | --- | --- |

8.

ističe da je tradicionalna sektorska politika zaštite okoliša u velikoj mjeri nedjelotvorna te bi se stoga u cilju jačanja politike zaštite okoliša u Osmom programu djelovanja za okoliš trebao uspostaviti integrirani pristup, razmotriti višestruka priroda okolišnih izazova, stvoriti sinergije i izbjeći neusklađenost na sljedećim poljima:

a)

u ambicijama, rokovima, provedbenim postupcima i alatima u okviru raznih politika u području okoliša, energije i klime;

| b) | u ambicijama i rokovima u vezi s graničnim vrijednostima u okviru europskog zakonodavstva o okolišu i politika koje se bave izvorima; |
| --- | --- |

b)

u ambicijama i rokovima u vezi s graničnim vrijednostima u okviru europskog zakonodavstva o okolišu i politika koje se bave izvorima;

| 9. | ističe neusklađenost između donošenja Osmog programa djelovanja za okoliš i višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i ponavlja da postupak donošenja odluka u okviru budućih programa djelovanja za okoliš treba biti usklađen s vremenskim okvirom VFO-a; |
| --- | --- |

9.

ističe neusklađenost između donošenja Osmog programa djelovanja za okoliš i višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i ponavlja da postupak donošenja odluka u okviru budućih programa djelovanja za okoliš treba biti usklađen s vremenskim okvirom VFO-a;

| 10. | napominje da je djelotvorno prikupljanje, obrada i iskorištavanje podataka o stanju okoliša ključno za postizanje postavljenih ciljeva. Međutim, prakse se i dalje uvelike razlikuju te su često rudimentarne, pa previše posla obavljaju ljudi, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini. OR stoga naglašava potrebu za razvojnim aktivnostima i ulaganjima diljem EU-a kako bi se potrebna obrada podataka mogla provoditi na ujednačen način, naglašavajući kompatibilnost i koristeći se automatiziranim protokom podataka i otvorenim sučeljima; |
| --- | --- |

10.

napominje da je djelotvorno prikupljanje, obrada i iskorištavanje podataka o stanju okoliša ključno za postizanje postavljenih ciljeva. Međutim, prakse se i dalje uvelike razlikuju te su često rudimentarne, pa previše posla obavljaju ljudi, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini. OR stoga naglašava potrebu za razvojnim aktivnostima i ulaganjima diljem EU-a kako bi se potrebna obrada podataka mogla provoditi na ujednačen način, naglašavajući kompatibilnost i koristeći se automatiziranim protokom podataka i otvorenim sučeljima;

| 11. | smatra da načelo „nenanošenja štete” predstavlja smjernicu za zdrav način života te da bi ujedno trebalo biti temelj planova za oporavak i otpornost kako bi se osigurala integracija i dosljednost politika; |
| --- | --- |

11.

smatra da načelo „nenanošenja štete” predstavlja smjernicu za zdrav način života te da bi ujedno trebalo biti temelj planova za oporavak i otpornost kako bi se osigurala integracija i dosljednost politika;

| 12. | poziva na potpunu integraciju politika u području okoliša i klime i politika koje omogućuju funkcioniranje kružnog gospodarstva u proračunske, gospodarske i socijalne mjere EU-a te podsjeća na to da bi se u okviru napora koji se ulažu u zeleni oporavak trebale uzeti u obzir teritorijalne razlike i izazovi te zajamčiti da nijedna zajednica ne bude zapostavljena; |
| --- | --- |

12.

poziva na potpunu integraciju politika u području okoliša i klime i politika koje omogućuju funkcioniranje kružnog gospodarstva u proračunske, gospodarske i socijalne mjere EU-a te podsjeća na to da bi se u okviru napora koji se ulažu u zeleni oporavak trebale uzeti u obzir teritorijalne razlike i izazovi te zajamčiti da nijedna zajednica ne bude zapostavljena;

| 13. | ponovno poziva na holistički lokalizirani pristup ili pristup usmjeren na konkretna područja kao najbolji način za ostvarivanje zdravog života za sve u skladu s posebnostima relevantnog mjesta ili područja, uključujući i biokulturnu raznolikost; |
| --- | --- |

13.

ponovno poziva na holistički lokalizirani pristup ili pristup usmjeren na konkretna područja kao najbolji način za ostvarivanje zdravog života za sve u skladu s posebnostima relevantnog mjesta ili područja, uključujući i biokulturnu raznolikost;

| 14. | pozdravlja predanost strategiji oporavka koja se temelji na europskom zelenom planu i ponovno iznosi svoje stajalište da su za svladavanje izazova na području okoliša, klime i tranzicije potrebna znatna zelena i plava ulaganja i inovacije na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja predanost strategiji oporavka koja se temelji na europskom zelenom planu i ponovno iznosi svoje stajalište da su za svladavanje izazova na području okoliša, klime i tranzicije potrebna znatna zelena i plava ulaganja i inovacije na svim razinama upravljanja;

| 15. | poziva na ambiciozna ulaganja u ključne zelene sektore (npr. projekte obnovljive energije, kružno gospodarstvo, prelazak na ekološki prihvatljive vrste prijevoza) koja su potrebna za izgradnju otpornosti te za stvaranje rasta i radnih mjesta u pravednom, uključivom i održivom društvu koje se temelji na solidarnosti i održivosti; ističe da ta ulaganja donose raznovrsne koristi za gospodarstvo i za zdravlje i dobrobit ljudi. Lokalne i regionalne vlasti mogu imati važnu ulogu u oporavku te bi, kad je to primjereno, trebale biti uključene u planiranje i provedbu tih ulaganja; |
| --- | --- |

15.

poziva na ambiciozna ulaganja u ključne zelene sektore (npr. projekte obnovljive energije, kružno gospodarstvo, prelazak na ekološki prihvatljive vrste prijevoza) koja su potrebna za izgradnju otpornosti te za stvaranje rasta i radnih mjesta u pravednom, uključivom i održivom društvu koje se temelji na solidarnosti i održivosti; ističe da ta ulaganja donose raznovrsne koristi za gospodarstvo i za zdravlje i dobrobit ljudi. Lokalne i regionalne vlasti mogu imati važnu ulogu u oporavku te bi, kad je to primjereno, trebale biti uključene u planiranje i provedbu tih ulaganja;

| 16. | ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u uključivanju građana, poduzeća, istraživačkih centara, akademske zajednice i lokalnih dionika u osmišljavanje i provedbu politika zaštite okoliša; |
| --- | --- |

16.

ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u uključivanju građana, poduzeća, istraživačkih centara, akademske zajednice i lokalnih dionika u osmišljavanje i provedbu politika zaštite okoliša;

| 17. | poziva na uspostavu okvira višerazinskog upravljanja koji dobro funkcionira i potiče sve razine upravljanja da promiču međuadministrativnu, međuregionalnu, međuopćinsku i prekograničnu suradnju u provedbi Osmog programa djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

17.

poziva na uspostavu okvira višerazinskog upravljanja koji dobro funkcionira i potiče sve razine upravljanja da promiču međuadministrativnu, međuregionalnu, međuopćinsku i prekograničnu suradnju u provedbi Osmog programa djelovanja za okoliš;

| 18. | ističe da je potrebno više istraživanja, podataka i znanja kako bi se svladali specifični ekološki izazovi i iskoristile prilike u različitim vrstama lokalnih i regionalnih zajednica, uzimajući u obzir depopulaciju ruralnih područja, starenje stanovništva i regionalne razlike, te naglašava potrebu da ti podaci i znanje budu javni i lako dostupni; |
| --- | --- |

18.

ističe da je potrebno više istraživanja, podataka i znanja kako bi se svladali specifični ekološki izazovi i iskoristile prilike u različitim vrstama lokalnih i regionalnih zajednica, uzimajući u obzir depopulaciju ruralnih područja, starenje stanovništva i regionalne razlike, te naglašava potrebu da ti podaci i znanje budu javni i lako dostupni;

| 19. | ističe da je potrebno više lokalnih podataka, uključujući podatke prikupljene izravno od građana ili privatnih tijela koja osmišljavaju zelene projekte (npr. tlo, voda, promatranje ptica, staništa itd.) te poziva na suradnju između Europske komisije i lokalnih i regionalnih vlasti kako bi se dobili lokalni podaci, koji su nužni za bolju provedbu programa djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

19.

ističe da je potrebno više lokalnih podataka, uključujući podatke prikupljene izravno od građana ili privatnih tijela koja osmišljavaju zelene projekte (npr. tlo, voda, promatranje ptica, staništa itd.) te poziva na suradnju između Europske komisije i lokalnih i regionalnih vlasti kako bi se dobili lokalni podaci, koji su nužni za bolju provedbu programa djelovanja za okoliš;

| 20. | podržava stvaranje novog okvira za praćenje, pri čemu u obzir treba uzeti postojeće okvire poput pregleda aktivnosti u području okoliša. Zalaže se za uključivanje OR-a i lokalnih i regionalnih vlasti u postupak savjetovanja za određivanje ključnih pokazatelja kako bi se osiguralo da se na odgovarajući način uzme u obzir lokalna i regionalna dimenzija; |
| --- | --- |

20.

podržava stvaranje novog okvira za praćenje, pri čemu u obzir treba uzeti postojeće okvire poput pregleda aktivnosti u području okoliša. Zalaže se za uključivanje OR-a i lokalnih i regionalnih vlasti u postupak savjetovanja za određivanje ključnih pokazatelja kako bi se osiguralo da se na odgovarajući način uzme u obzir lokalna i regionalna dimenzija;

| 21. | poziva na neprestano ulaganje napora u jačanje praćenja stanja okoliša (npr. u pogledu biološke raznolikosti, nulte stope onečišćenja, netoksičnosti, revidiranog kružnog gospodarstva), njegovo povezivanje s međusektorskim alatima za praćenje (npr. u pogledu ciljeva održivog razvoja, pregleda pokazatelja otpornosti itd.) i utvrđivanje glavnih pokazatelja (npr. kružno gospodarstvo, klima i energija, netoksičnost, biološka raznolikost, nulta stopa onečišćenja, pritisci, pregled aktivnosti u području okoliša – pokazatelji provedbe itd.) na temelju općih načela, kao što su osiguravanje kvalitete, uravnoteženost, primjenjivost, određivanje prioriteta, fleksibilnost, pravodobnost i periodičnost; |
| --- | --- |

21.

poziva na neprestano ulaganje napora u jačanje praćenja stanja okoliša (npr. u pogledu biološke raznolikosti, nulte stope onečišćenja, netoksičnosti, revidiranog kružnog gospodarstva), njegovo povezivanje s međusektorskim alatima za praćenje (npr. u pogledu ciljeva održivog razvoja, pregleda pokazatelja otpornosti itd.) i utvrđivanje glavnih pokazatelja (npr. kružno gospodarstvo, klima i energija, netoksičnost, biološka raznolikost, nulta stopa onečišćenja, pritisci, pregled aktivnosti u području okoliša – pokazatelji provedbe itd.) na temelju općih načela, kao što su osiguravanje kvalitete, uravnoteženost, primjenjivost, određivanje prioriteta, fleksibilnost, pravodobnost i periodičnost;

| 22. | poziva na to da se novi okvir za praćenje u najvećoj mogućoj mjeri oslanja na postojeće alate i pokazatelje za praćenje koji se koriste u politici zaštite okoliša i sustavu upravljanja energetskom unijom i djelovanjem u području klime te da objedinjuje tehničke izvještajne zahtjeve kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla, kad god je to moguće, i ograničilo administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

22.

poziva na to da se novi okvir za praćenje u najvećoj mogućoj mjeri oslanja na postojeće alate i pokazatelje za praćenje koji se koriste u politici zaštite okoliša i sustavu upravljanja energetskom unijom i djelovanjem u području klime te da objedinjuje tehničke izvještajne zahtjeve kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla, kad god je to moguće, i ograničilo administrativno opterećenje;

| 23. | ističe da se provedba Osmog programa djelovanja za okoliš može ubrzati uz pomoć inicijativa kao što su Sporazum zelenih gradova (eng. Green City Accord) ili Europska godina zelenijih gradova 2022., plana EU-a za gradove te dobrovoljnih mjera (primjerice, Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju i Centar za praćenje gradske mobilnosti), pa ih stoga treba dodatno promicati; |
| --- | --- |

23.

ističe da se provedba Osmog programa djelovanja za okoliš može ubrzati uz pomoć inicijativa kao što su Sporazum zelenih gradova (eng. Green City Accord)

| 24. | podržava ulaganje većih napora u edukaciju o okolišu i u projekte za mlade u cilju podizanja svijesti o okolišu; |
| --- | --- |

24.

podržava ulaganje većih napora u edukaciju o okolišu i u projekte za mlade u cilju podizanja svijesti o okolišu;

| 25. | potvrđuje da se mnoge politike zaštite okoliša mogu provesti samo uz puno sudjelovanje građana i građanki u svakodnevnim aktivnostima; |
| --- | --- |

25.

potvrđuje da se mnoge politike zaštite okoliša mogu provesti samo uz puno sudjelovanje građana i građanki u svakodnevnim aktivnostima;

| 26. | uviđa da treba posvetiti veću pozornost odnosima između urbanih područja i ruralnih aktera te činjenici da geografska područja kao što su planinski krajevi, otoci, obalna područja, najudaljenije regije itd. imaju nevjerojatan potencijal za razvoj zelenih ulaganja (npr. za projekte obnovljive energije); |
| --- | --- |

26.

uviđa da treba posvetiti veću pozornost odnosima između urbanih područja i ruralnih aktera te činjenici da geografska područja kao što su planinski krajevi, otoci, obalna područja, najudaljenije regije itd. imaju nevjerojatan potencijal za razvoj zelenih ulaganja (npr. za projekte obnovljive energije);

| 27. | skreće pozornost na obveze koje su preuzele osjetljive regije, uključujući regije s velikom potrošnjom ugljena i visokim emisijama ugljika, kao i najudaljenije regije koje nastoje ostvariti dekarbonizaciju do 2040., te traži da se podrže napori tih regija da ubrzaju svoje strategije za globalnu promjenu, čime bi im se omogućilo da postanu laboratoriji i ispitni poligoni za poteškoće koje je potrebno riješiti da bi se ostvarili ciljevi u tom području; |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost na obveze koje su preuzele osjetljive regije, uključujući regije s velikom potrošnjom ugljena i visokim emisijama ugljika, kao i najudaljenije regije koje nastoje ostvariti dekarbonizaciju do 2040., te traži da se podrže napori tih regija da ubrzaju svoje strategije za globalnu promjenu, čime bi im se omogućilo da postanu laboratoriji i ispitni poligoni za poteškoće koje je potrebno riješiti da bi se ostvarili ciljevi u tom području;

| 28. | slaže se s uvodnom izjavom 19. ovog prijedloga programa djelovanja za okoliš u kojoj se navodi da države članice ne mogu same dostatno ostvariti njegove ciljeve. Po svemu sudeći, u svojem sadašnjem obliku prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

28.

slaže se s uvodnom izjavom 19. ovog prijedloga programa djelovanja za okoliš u kojoj se navodi da države članice ne mogu same dostatno ostvariti njegove ciljeve. Po svemu sudeći, u svojem sadašnjem obliku prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 29. | podržava jačanje EU-ovog sustava pristupa pravosuđu i predložene promjene Aarhuške konvencije (1); naglašava potrebu za jačanjem sustava EU-a u pogledu pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u odlučivanju i pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša; poziva Komisiju na promicanje dijaloga s OR-om i lokalnim i regionalnim vlastima kako bi osigurala da lokalne zajednice mogu odgovarajućim kanalima pristupiti pravosuđu i u potpunosti doprinijeti boljoj provedbi EU-ovih okolišnih politika; |
| --- | --- |

29.

podržava jačanje EU-ovog sustava pristupa pravosuđu i predložene promjene Aarhuške konvencije (1

| 30. | predlaže da se razmotri mogućnost uspostave mreže „ambasadora” u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša kako bi se provedba zakonodavstva o okolišu promicala na svim razinama upravljanja, u obliku koji bi bio kompatibilan i komplementaran s postojećim nastojanjima poput istorazinskog Instrumenta za tehničku pomoć i razmjenu informacija (TAIEX), pregleda aktivnosti u području okoliša, Sporazuma o zelenim gradovima i biogeografskog procesa u okviru mreže Natura 2000. |
| --- | --- |

30.

predlaže da se razmotri mogućnost uspostave mreže „ambasadora” u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša kako bi se provedba zakonodavstva o okolišu promicala na svim razinama upravljanja, u obliku koji bi bio kompatibilan i komplementaran s postojećim nastojanjima poput istorazinskog Instrumenta za tehničku pomoć i razmjenu informacija (TAIEX), pregleda aktivnosti u području okoliša, Sporazuma o zelenim gradovima i biogeografskog procesa u okviru mreže Natura 2000.

Bruxelles, 5. veljače 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Tekstovi i dodatne informacije dostupni su u sljedećem priopćenju za medije: https://ec.europa.eu/environment/news/commission-proposes-improve-public-scrutiny-eu-acts-related-environment-2020-10-14_en

1

---