# Den Europæiske Unions C 93/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 93 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang19. marts 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 93

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang19. marts 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2021/C 93/01 | Rådets henstilling af 12. marts 2021 om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2021/C 93/01

Rådets henstilling af 12. marts 2021 om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 93/02 | Euroens vekselkurs — 18. marts 2021 | 15 |
| 2021/C 93/03 | Oplysninger fra Europa-Kommissionen, som offentliggøres i henhold til artikel 22, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008, vedrørende de meddelelser (liste over stater og deres kompetente myndigheder), som flagstaterne sender i henhold til artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til forordning (EF) nr. 1005/2008 | 16 |
| 2021/C 93/04 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 35 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 93/02

Euroens vekselkurs — 18. marts 2021

15

2021/C 93/03

Oplysninger fra Europa-Kommissionen, som offentliggøres i henhold til artikel 22, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008, vedrørende de meddelelser (liste over stater og deres kompetente myndigheder), som flagstaterne sender i henhold til artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til forordning (EF) nr. 1005/2008

16

2021/C 93/04

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

35

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 93/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  ) | 36 |
| 2021/C 93/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10159 — Infosys/Daimler (visse aktiver og personale) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 38 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 93/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 39 |
| 2021/C 93/08 | Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 54 |
| 2021/C 93/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 68 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2021/C 93/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  )

1

36

2021/C 93/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10159 — Infosys/Daimler (visse aktiver og personale) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

38

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 93/07

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

39

2021/C 93/08

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

54

2021/C 93/09

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. marts 2021

om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse

(2021/C 93/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292 sammenholdt med artikel 19, stk. 1,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Rådets direktiv 2000/43/EF (1) fastlægger en ramme for bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse i hele Unionen i forbindelse med beskæftigelse og uddannelse, social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje, sociale goder og adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, herunder bolig. Et formål med henstillingen er at bidrage til den effektive gennemførelse af dette direktiv, uden at dette berører medlemsstaternes kompetencer. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 2000/43/EF (1) fastlægger en ramme for bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse i hele Unionen i forbindelse med beskæftigelse og uddannelse, social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje, sociale goder og adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, herunder bolig. Et formål med henstillingen er at bidrage til den effektive gennemførelse af dette direktiv, uden at dette berører medlemsstaternes kompetencer.

| (2) | Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA (2) forpligter medlemsstaterne til at kriminalisere offentlig tilskyndelse til vold eller had på grund af race, hudfarve, religion, herkomst eller national eller etnisk oprindelse og til at sikre, at racistiske og fremmedfjendske motiver betragtes som skærpende omstændigheder, eller at sådanne motiver alternativt tages i betragtning af domstolene ved strafudmålingen. Denne henstilling er udformet til at styrke de foranstaltninger, der er truffet mod hadefuld tale, hadforbrydelser og vold mod romaer. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU (3) sigter denne henstilling også mod at fremme støtte til romaer, der er ofre for sådanne forbrydelser. |
| --- | --- |

(2)

Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA (2) forpligter medlemsstaterne til at kriminalisere offentlig tilskyndelse til vold eller had på grund af race, hudfarve, religion, herkomst eller national eller etnisk oprindelse og til at sikre, at racistiske og fremmedfjendske motiver betragtes som skærpende omstændigheder, eller at sådanne motiver alternativt tages i betragtning af domstolene ved strafudmålingen. Denne henstilling er udformet til at styrke de foranstaltninger, der er truffet mod hadefuld tale, hadforbrydelser og vold mod romaer. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU (3) sigter denne henstilling også mod at fremme støtte til romaer, der er ofre for sådanne forbrydelser.

| (3) | Den europæiske søjle for sociale rettigheder indeholder en række principper og rettigheder med henblik på at støtte og styrke social retfærdighed uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Universelle foranstaltninger suppleret af målrettede foranstaltninger til at beskytte og støtte grupper med høj risiko for forskelsbehandling eller social udelukkelse som dem, der er fastsat i denne henstilling, er afgørende for gennemførelsen af principperne i den sociale søjle. At opnå resultater på grundlag af søjlen er en fælles politisk forpligtelse og et fælles politisk ansvar. Den bør gennemføres både på EU-plan og på medlemsstatsplan i overensstemmelse med deres respektive kompetenceområder under passende hensyn til forskellige socioøkonomiske miljøer og de forskelligartede nationale systemer, herunder den rolle, arbejdsmarkedets parter spiller, og i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(3)

Den europæiske søjle for sociale rettigheder indeholder en række principper og rettigheder med henblik på at støtte og styrke social retfærdighed uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Universelle foranstaltninger suppleret af målrettede foranstaltninger til at beskytte og støtte grupper med høj risiko for forskelsbehandling eller social udelukkelse som dem, der er fastsat i denne henstilling, er afgørende for gennemførelsen af principperne i den sociale søjle. At opnå resultater på grundlag af søjlen er en fælles politisk forpligtelse og et fælles politisk ansvar. Den bør gennemføres både på EU-plan og på medlemsstatsplan i overensstemmelse med deres respektive kompetenceområder under passende hensyn til forskellige socioøkonomiske miljøer og de forskelligartede nationale systemer, herunder den rolle, arbejdsmarkedets parter spiller, og i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

| (4) | Denne henstilling bidrager også til den fortsatte udvikling af lige og inklusive demokratiske samfund i overensstemmelse med De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(4)

Denne henstilling bidrager også til den fortsatte udvikling af lige og inklusive demokratiske samfund i overensstemmelse med De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling.

| (5) | Kommissionen har fremsat forslag til Europa-Parlamentet og Rådet til forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027, Den Europæiske Socialfond Plus for 2021-2027 (»ESF+-forordningen for 2021-2027«) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden for 2021-2027. Disse forslag henviser til ligestilling og ikkeforskelsbehandling som horisontale principper, der skal efterleves i forbindelse med gennemførelsen af nævnte fonde. I forslaget til ESF+-forordningen for 2021-2027 opfordres medlemsstaterne og Kommissionen specifikt til at sikre ligestilling og ikkeforskelsbehandling ved gennemførelsen af EU-programmer, og der henvises til fremme af socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere og inklusion af marginaliserede samfundsgrupper, såsom romaerne, hvilket er knyttet til grundforudsætningen om en national strategisk ramme for romaer. Indtil nævnte forslag er vedtaget, bidrager denne henstilling til deres effektive fremtidige gennemførelse. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har fremsat forslag til Europa-Parlamentet og Rådet til forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027, Den Europæiske Socialfond Plus for 2021-2027 (»ESF+-forordningen for 2021-2027«) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden for 2021-2027. Disse forslag henviser til ligestilling og ikkeforskelsbehandling som horisontale principper, der skal efterleves i forbindelse med gennemførelsen af nævnte fonde. I forslaget til ESF+-forordningen for 2021-2027 opfordres medlemsstaterne og Kommissionen specifikt til at sikre ligestilling og ikkeforskelsbehandling ved gennemførelsen af EU-programmer, og der henvises til fremme af socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere og inklusion af marginaliserede samfundsgrupper, såsom romaerne, hvilket er knyttet til grundforudsætningen om en national strategisk ramme for romaer. Indtil nævnte forslag er vedtaget, bidrager denne henstilling til deres effektive fremtidige gennemførelse.

| (6) | Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«) har pustet nyt liv i bekæmpelsen af fattigdom og social udelukkelse ved at fastsætte fælles EU-mål for nedbringelse af fattigdom og social udelukkelse, for reduktion af skolefrafaldet og for forbedring af beskæftigelsesgraden. Disse mål kan ikke nås uden at forbedre romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse, hvilket denne henstilling giver specifik vejledning i. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«) har pustet nyt liv i bekæmpelsen af fattigdom og social udelukkelse ved at fastsætte fælles EU-mål for nedbringelse af fattigdom og social udelukkelse, for reduktion af skolefrafaldet og for forbedring af beskæftigelsesgraden. Disse mål kan ikke nås uden at forbedre romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse, hvilket denne henstilling giver specifik vejledning i.

| (7) | I Kommissionens meddelelse af 5. april 2011»En EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020«, som opfordrer medlemsstaterne til at fremme romaernes sociale og økonomiske inklusion og fastsætter mål for uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje og bolig, blev godkendt af Rådet den 19. maj 2011. Trods begrænsningerne i den oprindelige udformning havde EU-rammen en stor merværdi, som den aktuelle henstilling bygger videre på, bl.a. ved at integrere erfaringer med rammens gennemførelse. |
| --- | --- |

(7)

I Kommissionens meddelelse af 5. april 2011»En EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020«, som opfordrer medlemsstaterne til at fremme romaernes sociale og økonomiske inklusion og fastsætter mål for uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje og bolig, blev godkendt af Rådet den 19. maj 2011. Trods begrænsningerne i den oprindelige udformning havde EU-rammen en stor merværdi, som den aktuelle henstilling bygger videre på, bl.a. ved at integrere erfaringer med rammens gennemførelse.

| (8) | Rådets henstilling af 9. december 2013 (4) til effektiv integration af romaerne var udformet med henblik på nationale foranstaltninger til intensiveret integration af romaerne. Rådet opfordrede i henstillingen medlemsstaterne til at informere Kommissionen årligt om de foranstaltninger, de måtte have truffet i overensstemmelse med henstillingen, og ethvert fremskridt med gennemførelsen af deres nationale strategier for romaernes integration. Denne henstilling bygger på denne erfaring og gennemgår og udvider de foranstaltninger, der bør træffes. |
| --- | --- |

(8)

Rådets henstilling af 9. december 2013 (4) til effektiv integration af romaerne var udformet med henblik på nationale foranstaltninger til intensiveret integration af romaerne. Rådet opfordrede i henstillingen medlemsstaterne til at informere Kommissionen årligt om de foranstaltninger, de måtte have truffet i overensstemmelse med henstillingen, og ethvert fremskridt med gennemførelsen af deres nationale strategier for romaernes integration. Denne henstilling bygger på denne erfaring og gennemgår og udvider de foranstaltninger, der bør træffes.

| (9) | I sine konklusioner af 8. december 2016 om »fremskyndelse af processen med romaernes integration« opfordrede Rådet Kommissionen til at foretage en midtvejsevaluering af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 (»tilbundsgående evaluering«) og til på grundlag heraf at foreslå et initiativ for perioden efter 2020. Selv om rammens merværdi anerkendes i den tilbundsgående evaluering, viser resultaterne, at romaerne i Europa fortsat oplever forskelsbehandling og social og økonomisk udelukkelse. |
| --- | --- |

(9)

I sine konklusioner af 8. december 2016 om »fremskyndelse af processen med romaernes integration« opfordrede Rådet Kommissionen til at foretage en midtvejsevaluering af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 (»tilbundsgående evaluering«) og til på grundlag heraf at foreslå et initiativ for perioden efter 2020. Selv om rammens merværdi anerkendes i den tilbundsgående evaluering, viser resultaterne, at romaerne i Europa fortsat oplever forskelsbehandling og social og økonomisk udelukkelse.

| (10) | Den tilbundsgående evaluering og de konklusioner, som Rådet, Europa-Parlamentet og adskillige civilsamfundsorganisationer i hele Europa og på nationalt plan udledte af den, viser behovet for et fornyet og stærkere engagement i romaernes ligestilling og inklusion. Dette engagement bør sikre et specifikt fokus på ikkeforskelsbehandling, herunder ved at bekæmpe sigøjnerhad — en særlig form for racisme over for romaer — og fokusere på de fire socioøkonomiske inklusionsområder uddannelse, beskæftigelse, sundhed og bolig. Det bør også afspejle specifikke gruppers behov og mangfoldigheden blandt romaerne, inddrage romaerne i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strategierne for romaernes ligestilling og inklusion, forbedre målfastsættelse, dataindsamling, overvågning og rapportering og gøre de generelle politikker mere åbne for romaernes ligestilling og inklusion. Ved udformningen af foranstaltninger bør der lægges særlig vægt på kønsperspektivet. |
| --- | --- |

(10)

Den tilbundsgående evaluering og de konklusioner, som Rådet, Europa-Parlamentet og adskillige civilsamfundsorganisationer i hele Europa og på nationalt plan udledte af den, viser behovet for et fornyet og stærkere engagement i romaernes ligestilling og inklusion. Dette engagement bør sikre et specifikt fokus på ikkeforskelsbehandling, herunder ved at bekæmpe sigøjnerhad — en særlig form for racisme over for romaer — og fokusere på de fire socioøkonomiske inklusionsområder uddannelse, beskæftigelse, sundhed og bolig. Det bør også afspejle specifikke gruppers behov og mangfoldigheden blandt romaerne, inddrage romaerne i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strategierne for romaernes ligestilling og inklusion, forbedre målfastsættelse, dataindsamling, overvågning og rapportering og gøre de generelle politikker mere åbne for romaernes ligestilling og inklusion. Ved udformningen af foranstaltninger bør der lægges særlig vægt på kønsperspektivet.

| (11) | Denne henstilling er ligeledes baseret på forskellige konstateringer, som tidligere er beskrevet i Europa-Parlamentets relevante beslutninger af 15. april 2015 og 12. februar 2019, i Rådets konklusioner af 8. december 2016 og i Kommissionens årlige rapporter siden 2013. |
| --- | --- |

(11)

Denne henstilling er ligeledes baseret på forskellige konstateringer, som tidligere er beskrevet i Europa-Parlamentets relevante beslutninger af 15. april 2015 og 12. februar 2019, i Rådets konklusioner af 8. december 2016 og i Kommissionens årlige rapporter siden 2013.

| (12) | Kommissionen fulgte op på meddelelsen »EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020« den 7. oktober 2020 ved at vedtage en pakke bestående af forslaget til nærværende henstilling og meddelelsen »En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (»meddelelsen af 7. oktober 2020«). Meddelelsen af 7. oktober 2020 fastsætter målsætninger og, når det er relevant, mål på EU-plan og minimumsforpligtelser for alle medlemsstater, eventuelt suppleret med en ekstra national indsats og EU-støtte afhængigt af den nationale kontekst og romabefolkningens størrelse. Nylige data viser, at seks ud af ti europæere stadig mener, at forskelsbehandling af romaer er udbredt i deres land, mens mere end seks ud af ti europæere er enige i, at samfundet kan få gavn af en bedre integration af romaer (5). Det overordnede mål med denne henstilling er at bidrage til at fremme ligestilling for og bekæmpe udelukkelse af romaer ved at inddrage dem aktivt. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen fulgte op på meddelelsen »EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020« den 7. oktober 2020 ved at vedtage en pakke bestående af forslaget til nærværende henstilling og meddelelsen »En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (»meddelelsen af 7. oktober 2020«). Meddelelsen af 7. oktober 2020 fastsætter målsætninger og, når det er relevant, mål på EU-plan og minimumsforpligtelser for alle medlemsstater, eventuelt suppleret med en ekstra national indsats og EU-støtte afhængigt af den nationale kontekst og romabefolkningens størrelse. Nylige data viser, at seks ud af ti europæere stadig mener, at forskelsbehandling af romaer er udbredt i deres land, mens mere end seks ud af ti europæere er enige i, at samfundet kan få gavn af en bedre integration af romaer (5). Det overordnede mål med denne henstilling er at bidrage til at fremme ligestilling for og bekæmpe udelukkelse af romaer ved at inddrage dem aktivt.

| (13) | Under covid-19-pandemien er udelukkede og dårligt stillede romasamfund blevet eksponeret for alvorlige negative sundhedsmæssige og socioøkonomiske virkninger, som risikerer at forværre eksisterende uligheder og risikoen for fattigdom og social udelukkelse. Denne henstilling anbefaler at mindske de strukturelle uligheder, som romaer står over for, ved, når det er relevant, at tackle romaernes begrænsede adgang til rent vand, sanitær infrastruktur og sundhedsydelser, herunder vaccinationstjenester, og manglen på faciliteter og digitale færdigheder, som kunne gøre romaer i stand til at deltage aktivt i samfundet, herunder i fjernundervisning, samt ved at gøre ende på den store økonomiske usikkerhed, overfyldte husstande, afsondrede bebyggelser eller lejre. |
| --- | --- |

(13)

Under covid-19-pandemien er udelukkede og dårligt stillede romasamfund blevet eksponeret for alvorlige negative sundhedsmæssige og socioøkonomiske virkninger, som risikerer at forværre eksisterende uligheder og risikoen for fattigdom og social udelukkelse. Denne henstilling anbefaler at mindske de strukturelle uligheder, som romaer står over for, ved, når det er relevant, at tackle romaernes begrænsede adgang til rent vand, sanitær infrastruktur og sundhedsydelser, herunder vaccinationstjenester, og manglen på faciliteter og digitale færdigheder, som kunne gøre romaer i stand til at deltage aktivt i samfundet, herunder i fjernundervisning, samt ved at gøre ende på den store økonomiske usikkerhed, overfyldte husstande, afsondrede bebyggelser eller lejre.

| (14) | I forbindelse med den stigende populisme og racisme i Unionen (6) er der behov for at fokusere på at bekæmpe og forebygge forskelsbehandling, herunder ved at bekæmpe sigøjnerhad, som er en grundlæggende årsag til og forværrer forskelsbehandling og udelukkelse. I EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 af 18. september 2020, skitseres derfor en række konkrete tiltag til bekæmpelse af racisme. Sigøjnerhad er en usædvanligt udbredt (7) form for racisme, der udspringer af, hvordan samfundet i almindelighed ser og behandler dem, der betragtes som »sigøjnere«, i en historisk fremmedgørelsessammenhæng (8), der bygger på stereotyper og negative holdninger, som undertiden kan være utilsigtede eller ubevidste (9).
  Siden 2005 har Europa-Parlamentet benyttet udtrykket sigøjnerhad i sine betænkninger og beslutninger af 28. april 2005, 15. april 2015, 25. oktober 2017 og 12. februar 2019. Flere internationale organisationer og civilsamfundsorganisationer har anerkendt fænomenet, som ud over sigøjnerhad også kaldes romahad, romafjendtlighed og sintifjendtlighed. I sine konklusioner af 8. december 2016 anerkendte Rådet behovet for at »bekæmpe alle former for racisme mod romaer, der af og til benævnes sigøjnerhad, da de er en hovedårsag til den sociale udstødelse og forskelsbehandling, de udsættes for«. Den 8. oktober 2020 vedtog International Holocaust Remembrance Alliance (IHRA) en ikke juridisk bindende definition (10) af sigøjnerhad/forskelsbehandling af romaer. |
| --- | --- |

(14)

I forbindelse med den stigende populisme og racisme i Unionen (6) er der behov for at fokusere på at bekæmpe og forebygge forskelsbehandling, herunder ved at bekæmpe sigøjnerhad, som er en grundlæggende årsag til og forværrer forskelsbehandling og udelukkelse. I EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 af 18. september 2020, skitseres derfor en række konkrete tiltag til bekæmpelse af racisme. Sigøjnerhad er en usædvanligt udbredt (7) form for racisme, der udspringer af, hvordan samfundet i almindelighed ser og behandler dem, der betragtes som »sigøjnere«, i en historisk fremmedgørelsessammenhæng (8), der bygger på stereotyper og negative holdninger, som undertiden kan være utilsigtede eller ubevidste (9).

Siden 2005 har Europa-Parlamentet benyttet udtrykket sigøjnerhad i sine betænkninger og beslutninger af 28. april 2005, 15. april 2015, 25. oktober 2017 og 12. februar 2019. Flere internationale organisationer og civilsamfundsorganisationer har anerkendt fænomenet, som ud over sigøjnerhad også kaldes romahad, romafjendtlighed og sintifjendtlighed. I sine konklusioner af 8. december 2016 anerkendte Rådet behovet for at »bekæmpe alle former for racisme mod romaer, der af og til benævnes sigøjnerhad, da de er en hovedårsag til den sociale udstødelse og forskelsbehandling, de udsættes for«. Den 8. oktober 2020 vedtog International Holocaust Remembrance Alliance (IHRA) en ikke juridisk bindende definition (10) af sigøjnerhad/forskelsbehandling af romaer.

| (15) | Når foranstaltningerne rettes mod romabefolkningen, er det vigtigt at anerkende de specifikke behov eller sårbarheder hos bestemte grupper (11), herunder romakvinder, unge romaer, romabørn, LGBTI-romaer, ældre romaer, romapersoner med handicap, romaer, der er tredjelandsstatsborgere eller statsløse, og EU-mobile romaer. I denne henstilling tages der derfor hensyn til vigtigheden af at bekæmpe flerdobbelt forskelsbehandling (12). Den indeholder forslag til foranstaltninger for en bedre beskyttelse og inklusion af romabørn, som er særligt udsat for forskelsbehandling og segregering.
  I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 8. december 2016 peges der også på skabelse af muligheder og anvendelse af det uudnyttede potentiale hos unge romaer ved at øge deres aktive deltagelse i programmer og foranstaltninger rettet mod de unge, såsom dem, der henvises til i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Støtte til ungdomsbeskæftigelse: en bro til job for den næste generation«. |
| --- | --- |

(15)

Når foranstaltningerne rettes mod romabefolkningen, er det vigtigt at anerkende de specifikke behov eller sårbarheder hos bestemte grupper (11), herunder romakvinder, unge romaer, romabørn, LGBTI-romaer, ældre romaer, romapersoner med handicap, romaer, der er tredjelandsstatsborgere eller statsløse, og EU-mobile romaer. I denne henstilling tages der derfor hensyn til vigtigheden af at bekæmpe flerdobbelt forskelsbehandling (12). Den indeholder forslag til foranstaltninger for en bedre beskyttelse og inklusion af romabørn, som er særligt udsat for forskelsbehandling og segregering.

I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 8. december 2016 peges der også på skabelse af muligheder og anvendelse af det uudnyttede potentiale hos unge romaer ved at øge deres aktive deltagelse i programmer og foranstaltninger rettet mod de unge, såsom dem, der henvises til i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Støtte til ungdomsbeskæftigelse: en bro til job for den næste generation«.

| (16) | I betragtning af mangfoldigheden blandt romaerne anvendes betegnelsen »roma« som en overordnet betegnelse for at henvise til en række forskellige grupper med romaoprindelse såsom romaer, sintier, kaléer, sigøjnere, romanichaler og »boyash«/»rudari«. Betegnelsen omfatter også grupper såsom ashkalier, egyptere, østlige grupper (herunder dom, lom, rom og abdal) samt rejsende befolkningsgrupper, herunder etniske »travellers«, jenische eller folk, der administrativt betegnes »gens du voyage«, og folk, der betegner sig selv som sigøjnere, »tsiganes« eller »tziganes«, uden at disse gruppers specifikke særpræg fornægtes. |
| --- | --- |

(16)

I betragtning af mangfoldigheden blandt romaerne anvendes betegnelsen »roma« som en overordnet betegnelse for at henvise til en række forskellige grupper med romaoprindelse såsom romaer, sintier, kaléer, sigøjnere, romanichaler og »boyash«/»rudari«. Betegnelsen omfatter også grupper såsom ashkalier, egyptere, østlige grupper (herunder dom, lom, rom og abdal) samt rejsende befolkningsgrupper, herunder etniske »travellers«, jenische eller folk, der administrativt betegnes »gens du voyage«, og folk, der betegner sig selv som sigøjnere, »tsiganes« eller »tziganes«, uden at disse gruppers specifikke særpræg fornægtes.

| (17) | I forbindelse med mobilitet inden for Unionen er det nødvendigt at respektere unionsborgernes ret til fri bevægelighed og betingelserne for udøvelsen heraf. Disse betingelser omfatter rådighed over tilstrækkelige ressourcer og en omfattende sygeforsikringsdækning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (13). Samtidig er det nødvendigt at forsøge at forbedre romaers levevilkår og gennemføre foranstaltninger til fremme af deres økonomiske og sociale inklusion i deres oprindelsesmedlemsstater samt i deres bopælsmedlemsstater. |
| --- | --- |

(17)

I forbindelse med mobilitet inden for Unionen er det nødvendigt at respektere unionsborgernes ret til fri bevægelighed og betingelserne for udøvelsen heraf. Disse betingelser omfatter rådighed over tilstrækkelige ressourcer og en omfattende sygeforsikringsdækning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (13). Samtidig er det nødvendigt at forsøge at forbedre romaers levevilkår og gennemføre foranstaltninger til fremme af deres økonomiske og sociale inklusion i deres oprindelsesmedlemsstater samt i deres bopælsmedlemsstater.

| (18) | Samtidig med at det anerkendes, at medlemsstaterne bør vælge deres egne overvågningsmetoder, herunder egnede metoder til dataindsamling og hensyntagen til, at det er et følsomt spørgsmål at indsamle oplysninger om etnicitet, og at det ikke er muligt i visse medlemsstater, fremhæver denne henstilling betydningen af at indsamle data som nødvendig forudsætning for udformningen af foranstaltninger, der effektivt forbedrer situationen for romabefolkningen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (14) og retningslinjerne fra 2018 om forbedring af indsamling og brug af ligestillingsdata, som er udgivet af undergruppen vedrørende ligestillingsdata under EU's Gruppe på Højt Plan vedrørende Ikkeforskelsbehandling, Ligestilling og Mangfoldighed (15). I denne henstilling anerkendes også betydningen af indikatorer som overvågningsmetode. Meddelelsen af 7. oktober 2020 forklarer, at medlemsstaterne kan vælge indikatorer blandt en portefølje af indikatorer til måling af romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse, som Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Kommissionen og medlemsstaterne har samlet i fællesskab. |
| --- | --- |

(18)

Samtidig med at det anerkendes, at medlemsstaterne bør vælge deres egne overvågningsmetoder, herunder egnede metoder til dataindsamling og hensyntagen til, at det er et følsomt spørgsmål at indsamle oplysninger om etnicitet, og at det ikke er muligt i visse medlemsstater, fremhæver denne henstilling betydningen af at indsamle data som nødvendig forudsætning for udformningen af foranstaltninger, der effektivt forbedrer situationen for romabefolkningen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (14) og retningslinjerne fra 2018 om forbedring af indsamling og brug af ligestillingsdata, som er udgivet af undergruppen vedrørende ligestillingsdata under EU's Gruppe på Højt Plan vedrørende Ikkeforskelsbehandling, Ligestilling og Mangfoldighed (15). I denne henstilling anerkendes også betydningen af indikatorer som overvågningsmetode. Meddelelsen af 7. oktober 2020 forklarer, at medlemsstaterne kan vælge indikatorer blandt en portefølje af indikatorer til måling af romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse, som Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Kommissionen og medlemsstaterne har samlet i fællesskab.

| (19) | Denne henstilling har direkte fokus på foranstaltninger til at fremme romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse uden dog at have til hensigt at udelukke andre dårligt stillede grupper. Disse foranstaltninger bør være baseret på de samme principper i sammenlignelige situationer. I denne henseende er de fælles grundprincipper for romaernes inklusion fortsat relevante (16). Foranstaltningerne bør også integrere romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse i politiske initiativer på både EU-plan og nationalt plan, idet der lægges særlig vægt på intersektionalitet og kønsdimensionen. Meddelelsen af 7. oktober 2020 indeholder yderligere retningslinjer for planlægning og gennemførelse af nationale strategiske rammer for romaerne. |
| --- | --- |

(19)

Denne henstilling har direkte fokus på foranstaltninger til at fremme romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse uden dog at have til hensigt at udelukke andre dårligt stillede grupper. Disse foranstaltninger bør være baseret på de samme principper i sammenlignelige situationer. I denne henseende er de fælles grundprincipper for romaernes inklusion fortsat relevante (16). Foranstaltningerne bør også integrere romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse i politiske initiativer på både EU-plan og nationalt plan, idet der lægges særlig vægt på intersektionalitet og kønsdimensionen. Meddelelsen af 7. oktober 2020 indeholder yderligere retningslinjer for planlægning og gennemførelse af nationale strategiske rammer for romaerne.

| (20) | Et af formålene med denne henstilling er at bekræfte en langsigtet forpligtelse over for de fælles målsætninger om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse og levere opdateret og bedre vejledning ved at fastsætte foranstaltninger, som medlemsstaterne kan vedtage for at opfylde disse målsætninger. |
| --- | --- |

(20)

Et af formålene med denne henstilling er at bekræfte en langsigtet forpligtelse over for de fælles målsætninger om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse og levere opdateret og bedre vejledning ved at fastsætte foranstaltninger, som medlemsstaterne kan vedtage for at opfylde disse målsætninger.

| (21) | Denne henstilling overholder fuldt ud nærhedsprincippet og medlemsstaternes primære ansvar på dette område. Den berører ikke principperne om national procesret og retstraditioner i medlemsstaterne. Der bør anvendes en fælles, men differentieret tilgang under behørigt hensyn til nationale forhold såsom antallet og andelen af romaer i den samlede befolkning, den generelle økonomiske kontekst, de specifikke kendetegn hos målgrupperne i hver medlemsstat og muligheden for at fastlægge politikker, der er rettet mod en specifik etnisk gruppe. Nationale strategier og relevante foranstaltninger til fremme af romaernes inklusion, ligestilling og deltagelse bør tilpasses og udvælges i overensstemmelse med de særlige forhold og behov på stedet, hvilket omfatter behovet for at tage hensyn til dårligt stillede grupper såsom romaer i en bredere sammenhæng. Generelle foranstaltninger bør være udformet, så de sikrer, at romaerne nås effektivt. |
| --- | --- |

(21)

Denne henstilling overholder fuldt ud nærhedsprincippet og medlemsstaternes primære ansvar på dette område. Den berører ikke principperne om national procesret og retstraditioner i medlemsstaterne. Der bør anvendes en fælles, men differentieret tilgang under behørigt hensyn til nationale forhold såsom antallet og andelen af romaer i den samlede befolkning, den generelle økonomiske kontekst, de specifikke kendetegn hos målgrupperne i hver medlemsstat og muligheden for at fastlægge politikker, der er rettet mod en specifik etnisk gruppe. Nationale strategier og relevante foranstaltninger til fremme af romaernes inklusion, ligestilling og deltagelse bør tilpasses og udvælges i overensstemmelse med de særlige forhold og behov på stedet, hvilket omfatter behovet for at tage hensyn til dårligt stillede grupper såsom romaer i en bredere sammenhæng. Generelle foranstaltninger bør være udformet, så de sikrer, at romaerne nås effektivt.

| (22) | En national strategisk ramme for romaer henviser til nationale romastrategier og/eller integrerede sæt af politiktiltag i en bredere socioøkonomisk kontekst, som er relevante for romaers ligestilling, inklusion og deltagelse, |
| --- | --- |

(22)

En national strategisk ramme for romaer henviser til nationale romastrategier og/eller integrerede sæt af politiktiltag i en bredere socioøkonomisk kontekst, som er relevante for romaers ligestilling, inklusion og deltagelse,

HENSTILLER HERVED FØLGENDE:

| 1. | Medlemsstaterne bør vedtage nationale strategiske rammer for romaerne i deres bredere sociale inklusionspolitikker, som forbedrer romaernes situation, og så vidt muligt fremsende dem til Europa-Kommissionen senest i september 2021. Medlemsstaterne bør, når det er relevant, i overensstemmelse med national ret og EU-ret, tilgængelige ressourcer og nationale omstændigheder overveje relevansen for den nationale sammenhæng af de foranstaltninger, der er beskrevet i denne henstilling, og gennemføre dem på en forholdsmæssig og selektiv måde i tæt samarbejde med alle relevante interessenter. Ved vurderingen af relevansen opfordres medlemsstaterne til at lade sig styre af frivillige minimumsforpligtelser og, afhængig af den nationale sammenhæng, af eventuelle yderligere foranstaltninger som fastsat i meddelelsen. |
| --- | --- |

1.

Horisontale målsætninger: romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse

| 2. | Medlemsstaterne bør konsolidere bestræbelserne for at vedtage og gennemføre foranstaltninger til fremme af ligestilling og effektivt forhindre og bekæmpe forskelsbehandling, sigøjnerhad og social og økonomisk udelukkelse samt årsagerne hertil. Denne indsats bør omfatte foranstaltninger såsom følgende:






  a) | effektivt at bekæmpe direkte og indirekte forskelsbehandling, herunder ved at bekæmpe chikane, sigøjnerhad, stereotyper, romafjendtlig retorik, hadefuld tale, hadforbrydelser og vold mod romaer, herunder tilskyndelse hertil, både online og offline, navnlig i forbindelse med gennemførelse i national ret, gennemførelse og håndhævelse af direktiv 2000/43/EF, rammeafgørelse 2008/913/RIA og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (17) |
| --- | --- | --- |

2.

a)

effektivt at bekæmpe direkte og indirekte forskelsbehandling, herunder ved at bekæmpe chikane, sigøjnerhad, stereotyper, romafjendtlig retorik, hadefuld tale, hadforbrydelser og vold mod romaer, herunder tilskyndelse hertil, både online og offline, navnlig i forbindelse med gennemførelse i national ret, gennemførelse og håndhævelse af direktiv 2000/43/EF, rammeafgørelse 2008/913/RIA og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (17)

| b) | at udvikle og fremme et omfattende støttesystem for ofre i overensstemmelse med direktiv 2012/29/EU og sikre bistand til romaer, som er ofre for hadforbrydelser og forskelsbehandling |
| --- | --- |

b)

at udvikle og fremme et omfattende støttesystem for ofre i overensstemmelse med direktiv 2012/29/EU og sikre bistand til romaer, som er ofre for hadforbrydelser og forskelsbehandling

| c) | at bekæmpe forskelsbehandling, der antager flere former, og strukturel (18) forskelsbehandling af romaer, navnlig af romakvinder, romabørn, unge romaer, LGBTI-romaer, ældre romaer, romaer med handicap, statsløse romaer og EU-mobile romaer (19) |
| --- | --- |

c)

at bekæmpe forskelsbehandling, der antager flere former, og strukturel (18) forskelsbehandling af romaer, navnlig af romakvinder, romabørn, unge romaer, LGBTI-romaer, ældre romaer, romaer med handicap, statsløse romaer og EU-mobile romaer (19)

| d) | at højne bevidstheden om, at indsatsen for at bekæmpe forskelsbehandling hænger uløseligt sammen med indsatsen for at bekæmpe sigøjnerhad og social og økonomisk udelukkelse som led i en fælles bestræbelse på at fremme det bredere mål om ligestilling |
| --- | --- |

d)

at højne bevidstheden om, at indsatsen for at bekæmpe forskelsbehandling hænger uløseligt sammen med indsatsen for at bekæmpe sigøjnerhad og social og økonomisk udelukkelse som led i en fælles bestræbelse på at fremme det bredere mål om ligestilling

| e) | at analysere og anerkende eksistensen af sigøjnerhad og forskelsbehandling af romaer og højne bevidstheden om disse fænomener, hvilke former de antager, og hvilke skadelige konsekvenser de har, via medierne og skolernes læseplaner og på andre måder og f.eks. ved at højne bevidstheden hos embedsmænd og andre interessenter om behovet for at identificere og bekæmpe dem |
| --- | --- |

e)

at analysere og anerkende eksistensen af sigøjnerhad og forskelsbehandling af romaer og højne bevidstheden om disse fænomener, hvilke former de antager, og hvilke skadelige konsekvenser de har, via medierne og skolernes læseplaner og på andre måder og f.eks. ved at højne bevidstheden hos embedsmænd og andre interessenter om behovet for at identificere og bekæmpe dem

| f) | at fremme multikulturelle oplysningsaktiviteter og -kampagner i skolerne |
| --- | --- |

f)

at fremme multikulturelle oplysningsaktiviteter og -kampagner i skolerne

| g) | at fremme bevidstheden om romaernes kultur, sprog og historie, herunder mindet om romaernes holocaust og forsoningsprocesser i samfundet, bl.a. gennem relevant uddannelse af lærere og udformning af egnede læseplaner, eftersom denne bevidsthed er afgørende for at nedbringe fordomme og sigøjnerhad som væsentlige årsager til forskelsbehandling |
| --- | --- |

g)

at fremme bevidstheden om romaernes kultur, sprog og historie, herunder mindet om romaernes holocaust og forsoningsprocesser i samfundet, bl.a. gennem relevant uddannelse af lærere og udformning af egnede læseplaner, eftersom denne bevidsthed er afgørende for at nedbringe fordomme og sigøjnerhad som væsentlige årsager til forskelsbehandling

| h) | at fremme positive fortællinger om romaerne og romarollemodeller og en bedre forståelse af de udfordringer, som romaer møder, herunder ved hjælp af støtte til møder på tværs af samfundsgrupper og tværkulturel læring. |
| --- | --- |

h)

at fremme positive fortællinger om romaerne og romarollemodeller og en bedre forståelse af de udfordringer, som romaer møder, herunder ved hjælp af støtte til møder på tværs af samfundsgrupper og tværkulturel læring.

| 3. | Medlemsstaterne bør bekæmpe den ekstremt høje fattigdomsrisikosats samt de ekstremt høje materielle og sociale afsavn blandt romabefolkningen for at yde effektiv støtte til romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse. Når det er relevant, bør medlemsstaterne følge en integreret tilgang, der fokuserer på alle relevante politikområder. Disse bestræbelser kan nås ved hjælp af foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at sikre passende investeringer i menneskelig kapital, infrastrukturudvikling og boliger samt politikker for social samhørighed og at forbedre målretningen af sådanne investeringer |
| --- | --- | --- |

3.

a)

at sikre passende investeringer i menneskelig kapital, infrastrukturudvikling og boliger samt politikker for social samhørighed og at forbedre målretningen af sådanne investeringer

| b) | at sikre adgang til passende sociale sikringsordninger, herunder både indkomststøtte og naturalydelser og tjenester, for dårligt stillede romaer |
| --- | --- |

b)

at sikre adgang til passende sociale sikringsordninger, herunder både indkomststøtte og naturalydelser og tjenester, for dårligt stillede romaer

| c) | at kombinere indkomststøtte med aktiveringsforanstaltninger for at fremme deltagelse på arbejdsmarkedet og med beskæftigelsesstøtte, navnlig for romakvinder og EU-mobile romaer, og at give oplysninger om de eksisterende retlige støtteberettigelseskrav for at modtage ydelser ledsaget af aktiverings- og støttetjenester |
| --- | --- |

c)

at kombinere indkomststøtte med aktiveringsforanstaltninger for at fremme deltagelse på arbejdsmarkedet og med beskæftigelsesstøtte, navnlig for romakvinder og EU-mobile romaer, og at give oplysninger om de eksisterende retlige støtteberettigelseskrav for at modtage ydelser ledsaget af aktiverings- og støttetjenester

| d) | at sikre, at der rettes særlig stor opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe børnefattigdom, herunder ved at træffe effektive nationale foranstaltninger, som tager hensyn til de mekanismer, som fastholder romaerne i fattigdom gennem generationer, og mod behovet for at støtte romabørn og deres familier på de indbyrdes forbundne områder beskæftigelse, sociale ydelser, uddannelse, førskoleundervisning og børnepasning, sundhed, adgang til boliger og væsentlige tjenester, ernæring og fritidsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

at sikre, at der rettes særlig stor opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe børnefattigdom, herunder ved at træffe effektive nationale foranstaltninger, som tager hensyn til de mekanismer, som fastholder romaerne i fattigdom gennem generationer, og mod behovet for at støtte romabørn og deres familier på de indbyrdes forbundne områder beskæftigelse, sociale ydelser, uddannelse, førskoleundervisning og børnepasning, sundhed, adgang til boliger og væsentlige tjenester, ernæring og fritidsaktiviteter

| e) | at støtte finansiel forståelse for unge voksne og unge familier, herunder bedre beslutningstagnings- og planlægningsfærdigheder som led i foranstaltninger til styrkelse af indflydelse og stilling samt finansiel inklusion. |
| --- | --- |

e)

at støtte finansiel forståelse for unge voksne og unge familier, herunder bedre beslutningstagnings- og planlægningsfærdigheder som led i foranstaltninger til styrkelse af indflydelse og stilling samt finansiel inklusion.

| 4. | Medlemsstaterne bør, når det er relevant, sikre en mere meningsfuld deltagelse og høring af romaerne, herunder af kvinder, børn, unge, ældre og personer med handicap, for at kunne yde effektiv støtte til romaernes ligestilling og ikkeforskelsbehandling. Dette bør omfatte foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at støtte aktivt medborgerskab ved at fremme navnlig romakvinders og unge romaers sociale, økonomiske, politiske og kulturelle deltagelse |
| --- | --- | --- |

4.

a)

at støtte aktivt medborgerskab ved at fremme navnlig romakvinders og unge romaers sociale, økonomiske, politiske og kulturelle deltagelse

| b) | at fremme kapacitetsopbygning og lederskab i romacivilsamfundet for at sætte romaer i stand til at deltage i alle faser af den politiske cyklus og det offentlige liv generelt |
| --- | --- |

b)

at fremme kapacitetsopbygning og lederskab i romacivilsamfundet for at sætte romaer i stand til at deltage i alle faser af den politiske cyklus og det offentlige liv generelt

| c) | at fremme romaers beskæftigelse i offentlige og private institutioner for at understøtte mangfoldighed og ekspertise i den politiske proces og for at tilvejebringe rollemodeller |
| --- | --- |

c)

at fremme romaers beskæftigelse i offentlige og private institutioner for at understøtte mangfoldighed og ekspertise i den politiske proces og for at tilvejebringe rollemodeller

| d) | at højne dårligt stillede romasamfunds bevidsthed om menneskerettigheder og borgerrettigheder og -ansvar |
| --- | --- |

d)

at højne dårligt stillede romasamfunds bevidsthed om menneskerettigheder og borgerrettigheder og -ansvar

| e) | at koordinere ressourcer, netværk og ekspertise på tværs af sektorer for at øge unge romaers inddragelse i beslutningstagningsprocesser og hjælpe dem med at udbrede deres lederskab. |
| --- | --- |

e)

at koordinere ressourcer, netværk og ekspertise på tværs af sektorer for at øge unge romaers inddragelse i beslutningstagningsprocesser og hjælpe dem med at udbrede deres lederskab.

Sektorspecifikke målsætninger

Adgang til inkluderende almen uddannelse af god kvalitet

| 5. | Medlemsstaterne bør sikre, at alle romaer har reel lige adgang til og kan deltage i alle uddannelsesformer og -faser fra førskoleundervisning og børnepasning til videregående uddannelse, herunder en ny chance for uddannelse, voksenuddannelse og livslang læring. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterne bør forbedre romaelevers lige adgang til inkluderende kvalitetsuddannelse, herunder ved foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at hindre og fjerne enhver form for segregering af uddannelse og sikre, at alle elevers potentiale understøttes |
| --- | --- | --- |

6.

a)

at hindre og fjerne enhver form for segregering af uddannelse og sikre, at alle elevers potentiale understøttes

| b) | at hindre og fjerne fejldiagnosticering, som fører til upassende anbringelse af romaelever i specialtilbud, og sikre, at tildelingen af specialtilbud sker efter en gennemsigtig og lovlig procedure |
| --- | --- |

b)

at hindre og fjerne fejldiagnosticering, som fører til upassende anbringelse af romaelever i specialtilbud, og sikre, at tildelingen af specialtilbud sker efter en gennemsigtig og lovlig procedure

| c) | at tilvejebringe effektive metoder til erkendelse af og oprejsning for tidligere uret på uddannelsesområdet, herunder segregering, upassende anbringelse af romaelever i specialskoler og ulige behandling |
| --- | --- |

c)

at tilvejebringe effektive metoder til erkendelse af og oprejsning for tidligere uret på uddannelsesområdet, herunder segregering, upassende anbringelse af romaelever i specialskoler og ulige behandling

| d) | at fremme lighed, rummelighed og mangfoldighed i uddannelsessystemet og klasselokalet, f.eks. gennem faglige udviklingsprogrammer, mentorordninger og peerlæringsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

at fremme lighed, rummelighed og mangfoldighed i uddannelsessystemet og klasselokalet, f.eks. gennem faglige udviklingsprogrammer, mentorordninger og peerlæringsaktiviteter

| e) | at tilskynde til effektiv forældreinddragelse i undervisningen af romaelever og fremme forbindelserne mellem skoler og lokalsamfund, herunder mæglere og undervisningsassistenter |
| --- | --- |

e)

at tilskynde til effektiv forældreinddragelse i undervisningen af romaelever og fremme forbindelserne mellem skoler og lokalsamfund, herunder mæglere og undervisningsassistenter

| f) | at støtte alle elevers lige deltagelse og aktive engagement i almindelige uddannelsesaktiviteter og -processer, herunder for børn med handicap |
| --- | --- |

f)

at støtte alle elevers lige deltagelse og aktive engagement i almindelige uddannelsesaktiviteter og -processer, herunder for børn med handicap

| g) | at bekæmpe mobning og chikane i skolen både online og offline for at beskytte alle elever, herunder romaer |
| --- | --- |

g)

at bekæmpe mobning og chikane i skolen både online og offline for at beskytte alle elever, herunder romaer

| h) | at højne bevidstheden hos lærere og andet skolepersonale om romaernes historie og kultur og metoder til at genkende og bekæmpe forskelsbehandling og årsagerne hertil, herunder sigøjnerhad og ubevidst forudindtagethed, og om betydningen af ikkediskriminerende uddannelse og reel lige adgang til almindelig uddannelse |
| --- | --- |

h)

at højne bevidstheden hos lærere og andet skolepersonale om romaernes historie og kultur og metoder til at genkende og bekæmpe forskelsbehandling og årsagerne hertil, herunder sigøjnerhad og ubevidst forudindtagethed, og om betydningen af ikkediskriminerende uddannelse og reel lige adgang til almindelig uddannelse

| i) | at støtte indsatsen for at sikre, at romaelever tilegner sig færdigheder i overensstemmelse med arbejdsmarkedets nuværende og fremtidige behov. |
| --- | --- |

i)

at støtte indsatsen for at sikre, at romaelever tilegner sig færdigheder i overensstemmelse med arbejdsmarkedets nuværende og fremtidige behov.

| 7. | Medlemsstaterne bør arbejde hen imod at overvinde enhver forskelsbehandling, ulighed og ulemper for så vidt angår uddannelsesmuligheder, resultater og niveau, herunder, når det er relevant, ved foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at sikre adgang til førskoleundervisning og børnepasning af god kvalitet med særligt fokus på tidlig inklusion af romabørn, herunder dårligt stillede romabørn |
| --- | --- | --- |

7.

a)

at sikre adgang til førskoleundervisning og børnepasning af god kvalitet med særligt fokus på tidlig inklusion af romabørn, herunder dårligt stillede romabørn

| b) | at yde individuel støtte og mægling for at kompensere for sproglige, kognitive og uddannelsesmæssige mangler i tæt samarbejde med romaelevernes familie og at tilskynde til og en ny chance for uddannelse og voksenuddannelse |
| --- | --- |

b)

at yde individuel støtte og mægling for at kompensere for sproglige, kognitive og uddannelsesmæssige mangler i tæt samarbejde med romaelevernes familie og at tilskynde til og en ny chance for uddannelse og voksenuddannelse

| c) | at forebygge skolefrafald på alle uddannelsesniveauer, herunder med specifikt fokus på romapiger (20), f.eks. gennem samarbejde mellem skolerne, mæglerne og de sociale beskyttelsestjenester |
| --- | --- |

c)

at forebygge skolefrafald på alle uddannelsesniveauer, herunder med specifikt fokus på romapiger (20), f.eks. gennem samarbejde mellem skolerne, mæglerne og de sociale beskyttelsestjenester

| d) | at anerkende sårbarhed hos børn af forældre, som er taget til udlandet, og give privilegeret adgang til programmer efter skoletid og individuel støtte |
| --- | --- |

d)

at anerkende sårbarhed hos børn af forældre, som er taget til udlandet, og give privilegeret adgang til programmer efter skoletid og individuel støtte

| e) | at øge romaernes sociale mobilitet, f.eks. gennem positiv særbehandling, særlige stipendier til erhvervsuddannelse, ungdomsuddannelse og videregående uddannelse og til læreruddannelse og erhvervsvejledning |
| --- | --- |

e)

at øge romaernes sociale mobilitet, f.eks. gennem positiv særbehandling, særlige stipendier til erhvervsuddannelse, ungdomsuddannelse og videregående uddannelse og til læreruddannelse og erhvervsvejledning

| f) | at sikre en glidende overgang mellem uddannelsesniveauer og fremme færdiggørelse af ungdomsuddannelser og videregående uddannelse, herunder gennem erhvervsvejledning, rådgivning, mentorordninger og finansielle støtteordninger |
| --- | --- |

f)

at sikre en glidende overgang mellem uddannelsesniveauer og fremme færdiggørelse af ungdomsuddannelser og videregående uddannelse, herunder gennem erhvervsvejledning, rådgivning, mentorordninger og finansielle støtteordninger

| g) | at støtte deltagelse i ikkeformel læring og fritidsaktiviteter, herunder ungdoms-, sports- og kulturaktiviteter inden for rammerne af undervisning i sundhed og medborgerkundskab, og andre aktiviteter, der fremmer selvudvikling, psykisk robusthed og trivsel |
| --- | --- |

g)

at støtte deltagelse i ikkeformel læring og fritidsaktiviteter, herunder ungdoms-, sports- og kulturaktiviteter inden for rammerne af undervisning i sundhed og medborgerkundskab, og andre aktiviteter, der fremmer selvudvikling, psykisk robusthed og trivsel

| h) | når det er relevant, at fremme tilegnelse af digitale færdigheder, adgang til bredbånd, en passende digital infrastruktur og tilbud om undervisningsmateriale, der egner sig til fjernundervisning, både i de formelle og ikkeformelle uddannelsesmiljøer, for at forhindre digital udelukkelse af socioøkonomisk dårligt stillede elever, deres lærere og forældre og sikre opsøgende arbejde over for romaelever, herunder dem, der bor i landdistrikter eller afsondrede områder. |
| --- | --- |

h)

når det er relevant, at fremme tilegnelse af digitale færdigheder, adgang til bredbånd, en passende digital infrastruktur og tilbud om undervisningsmateriale, der egner sig til fjernundervisning, både i de formelle og ikkeformelle uddannelsesmiljøer, for at forhindre digital udelukkelse af socioøkonomisk dårligt stillede elever, deres lærere og forældre og sikre opsøgende arbejde over for romaelever, herunder dem, der bor i landdistrikter eller afsondrede områder.

Adgang til bæredygtig beskæftigelse af god kvalitet

| 8. | Medlemsstaterne bør fremme reel lige adgang for romaer, navnlig unge romaer, til bæredygtig beskæftigelse af god kvalitet, herunder, når det er relevant, ved foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at nå ud til unge romaer (21) for at højne deres bevidsthed om de tilgængelige, helst integrerede, beskæftigelses- og socialtjenester og sætte dem i kontakt med disse tjenester |
| --- | --- | --- |

8.

a)

at nå ud til unge romaer (21) for at højne deres bevidsthed om de tilgængelige, helst integrerede, beskæftigelses- og socialtjenester og sætte dem i kontakt med disse tjenester

| b) | at imødekomme unge arbejdsløse og erhvervsinaktive romaers behov ved at skræddersy individuelle, holistiske handlingsplaner til dem, som tager hensyn til deres præferencer og motivation, hindringer og ulemper samt årsagerne til deres arbejdsløshed eller erhvervsinaktivitet |
| --- | --- |

b)

at imødekomme unge arbejdsløse og erhvervsinaktive romaers behov ved at skræddersy individuelle, holistiske handlingsplaner til dem, som tager hensyn til deres præferencer og motivation, hindringer og ulemper samt årsagerne til deres arbejdsløshed eller erhvervsinaktivitet

| c) | at støtte den første erhvervserfaring, jobformidling, lærepladser og karriereudvikling |
| --- | --- |

c)

at støtte den første erhvervserfaring, jobformidling, lærepladser og karriereudvikling

| d) | at lette overgangen fra uddannelse til beskæftigelse gennem coaching, mentorordninger, erhvervsuddannelse, praktikophold, erhvervsinkubatorer og vekseluddannelse |
| --- | --- |

d)

at lette overgangen fra uddannelse til beskæftigelse gennem coaching, mentorordninger, erhvervsuddannelse, praktikophold, erhvervsinkubatorer og vekseluddannelse

| e) | at støtte romaers tilegnelse af digitale færdigheder for at ruste dem bedre til arbejdsmarkedets krav og udnytte de muligheder, der findes i hverdagen i form af nye digitale værktøjer og tendenser |
| --- | --- |

e)

at støtte romaers tilegnelse af digitale færdigheder for at ruste dem bedre til arbejdsmarkedets krav og udnytte de muligheder, der findes i hverdagen i form af nye digitale værktøjer og tendenser

| f) | at støtte oplæring på arbejdspladsen, udvikling af færdigheder, erhvervelse og ajourføring af faglige kvalifikationer og en ny chance for uddannelse |
| --- | --- |

f)

at støtte oplæring på arbejdspladsen, udvikling af færdigheder, erhvervelse og ajourføring af faglige kvalifikationer og en ny chance for uddannelse

| g) | at fremme reel lige adgang til selvstændig erhvervsvirksomhed og iværksætteri, herunder socialt iværksætteri, gennem målrettet støtte |
| --- | --- |

g)

at fremme reel lige adgang til selvstændig erhvervsvirksomhed og iværksætteri, herunder socialt iværksætteri, gennem målrettet støtte

| h) | at fremme lige adgang til beskæftigelse i både den offentlige og den private sektor gennem foranstaltninger såsom positiv særbehandling og støtteordninger for arbejdsgiverne og forbedre adgangen til arbejdsformidling, herunder aktive arbejdsmarkedspolitikker |
| --- | --- |

h)

at fremme lige adgang til beskæftigelse i både den offentlige og den private sektor gennem foranstaltninger såsom positiv særbehandling og støtteordninger for arbejdsgiverne og forbedre adgangen til arbejdsformidling, herunder aktive arbejdsmarkedspolitikker

| i) | at støtte mobiliteten på arbejdsmarkedet, navnlig for dem, der bor i landdistrikter og afsondrede områder med begrænsede jobmuligheder |
| --- | --- |

i)

at støtte mobiliteten på arbejdsmarkedet, navnlig for dem, der bor i landdistrikter og afsondrede områder med begrænsede jobmuligheder

| j) | at bekæmpe, mindske og afskaffe forskelsbehandling ved at øge oplysningsindsatsen om ikkediskriminerende beskæftigelse og adgang til beskæftigelse og aktiveringsforanstaltninger og at uddanne arbejdsgiverne i metoder til at genkende og bekæmpe forskelsbehandling og årsagerne hertil, herunder sigøjnerhad og ubevidst forudindtagethed. |
| --- | --- |

j)

at bekæmpe, mindske og afskaffe forskelsbehandling ved at øge oplysningsindsatsen om ikkediskriminerende beskæftigelse og adgang til beskæftigelse og aktiveringsforanstaltninger og at uddanne arbejdsgiverne i metoder til at genkende og bekæmpe forskelsbehandling og årsagerne hertil, herunder sigøjnerhad og ubevidst forudindtagethed.

Sundhed og adgang til sundhedsydelser og sociale ydelser af god kvalitet

| 9. | Medlemsstaterne bør sikre lige adgang uden hindringer til sundhedsydelser og sociale ydelser af god kvalitet, især for de grupper, som er mest udsat, eller for dem, som lever i marginaliserede eller afsidesliggende områder, når det er relevant, ved foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at fremme og lette lige adgang:






  i) | for romakvinder til et godt kvalitetsniveau af lægeundersøgelser, screeninger, før- og efterfødselspleje, rådgivning og familieplanlægning samt seksuel og reproduktiv sundhed, som generelt tilbydes af det nationale sundhedssystem |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a)

at fremme og lette lige adgang:

i)

for romakvinder til et godt kvalitetsniveau af lægeundersøgelser, screeninger, før- og efterfødselspleje, rådgivning og familieplanlægning samt seksuel og reproduktiv sundhed, som generelt tilbydes af det nationale sundhedssystem

| ii) | for romakvinder til støttetjenester for ofre for kønsbaseret vold |
| --- | --- |

ii)

for romakvinder til støttetjenester for ofre for kønsbaseret vold

| iii) | for romabørn til primær sundhedspleje af god kvalitet, herunder forebyggende programmer, såsom vaccination |
| --- | --- |

iii)

for romabørn til primær sundhedspleje af god kvalitet, herunder forebyggende programmer, såsom vaccination

| iv) | for sårbare romagrupper, såsom ældre romaer, romaer med handicap, LGBTI-romaer, EU-mobile romaer, romaer, som er tredjelandsstatsborgere, og statsløse romaer, til sundhedsydelser af god kvalitet |
| --- | --- |

iv)

for sårbare romagrupper, såsom ældre romaer, romaer med handicap, LGBTI-romaer, EU-mobile romaer, romaer, som er tredjelandsstatsborgere, og statsløse romaer, til sundhedsydelser af god kvalitet

| b) | at højne bevidstheden blandt romaerne om primære forebyggelsesforanstaltninger, såsom programmer til fremme af en sund livsstil og til forebyggelse af stofmisbrug, og forbedre adgangen til ydelser vedrørende mental sundhed, når det er relevant, gennem sundhedsmægling |
| --- | --- |

b)

at højne bevidstheden blandt romaerne om primære forebyggelsesforanstaltninger, såsom programmer til fremme af en sund livsstil og til forebyggelse af stofmisbrug, og forbedre adgangen til ydelser vedrørende mental sundhed, når det er relevant, gennem sundhedsmægling

| c) | at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af romaer gennem oplysningskampagner om ikkediskriminerende adgang til sundhedsydelser og sundhed og via uddannelse af sundhedspersonale, medicinstuderende og sundhedsmæglere i metoder til at genkende og bekæmpe forskelsbehandling og årsagerne hertil, herunder sigøjnerhad og ubevidst forudindtagethed |
| --- | --- |

c)

at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af romaer gennem oplysningskampagner om ikkediskriminerende adgang til sundhedsydelser og sundhed og via uddannelse af sundhedspersonale, medicinstuderende og sundhedsmæglere i metoder til at genkende og bekæmpe forskelsbehandling og årsagerne hertil, herunder sigøjnerhad og ubevidst forudindtagethed

| d) | at bekæmpe digital udelukkelse af alle romaer fra sundhedsydelser ved f.eks. at slå bro over den digitale kløft i forbindelse med adgangen til sundhedsinformation |
| --- | --- |

d)

at bekæmpe digital udelukkelse af alle romaer fra sundhedsydelser ved f.eks. at slå bro over den digitale kløft i forbindelse med adgangen til sundhedsinformation

| e) | at forebygge og fjerne segregering inden for sundhedsydelser |
| --- | --- |

e)

at forebygge og fjerne segregering inden for sundhedsydelser

| f) | at sikre erkendelse af og oprejsning for tidligere uret inden for sundhedspleje, herunder tvangssterilisation og på anden måde ufrivillig sterilisation af romakvinder |
| --- | --- |

f)

at sikre erkendelse af og oprejsning for tidligere uret inden for sundhedspleje, herunder tvangssterilisation og på anden måde ufrivillig sterilisation af romakvinder

| g) | at fremme romaers lige adgang til medicinstudier og tilskynde til ansættelse af romaer som sundhedspersonale og -mæglere, navnlig i egne med en betydelig romabefolkning |
| --- | --- |

g)

at fremme romaers lige adgang til medicinstudier og tilskynde til ansættelse af romaer som sundhedspersonale og -mæglere, navnlig i egne med en betydelig romabefolkning

| h) | at bekæmpe og forebygge potentielle sygdomsudbrud i marginaliserede eller afsidesliggende områder |
| --- | --- |

h)

at bekæmpe og forebygge potentielle sygdomsudbrud i marginaliserede eller afsidesliggende områder

| i) | at sikre romaer adgang til lokalsamfunds- og familiebaserede tjenester for handicappede, ældre og børn uden forældreomsorg, f.eks. udviklingsstøtte, sociale boliger, dagcentre for handicappede og netværk af plejeforældre |
| --- | --- |

i)

at sikre romaer adgang til lokalsamfunds- og familiebaserede tjenester for handicappede, ældre og børn uden forældreomsorg, f.eks. udviklingsstøtte, sociale boliger, dagcentre for handicappede og netværk af plejeforældre

| j) | at forebygge institutionalisering og fremme en overgang fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet ved at støtte udsatte familier, f.eks. rådgivning og økonomiske incitamenter, uddeling af fødevarer og bolig- og udviklingsstøtte |
| --- | --- |

j)

at forebygge institutionalisering og fremme en overgang fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet ved at støtte udsatte familier, f.eks. rådgivning og økonomiske incitamenter, uddeling af fødevarer og bolig- og udviklingsstøtte

| k) | at fremme udveksling og overførsel af bedste praksis vedrørende romaers folkesundhed, f.eks. ved at anvende Kommissionens og medlemsstaternes folkesundhedsramme i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme |
| --- | --- |

k)

at fremme udveksling og overførsel af bedste praksis vedrørende romaers folkesundhed, f.eks. ved at anvende Kommissionens og medlemsstaternes folkesundhedsramme i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme

| l) | at fremme forskning i og forebyggelse af sygdomme, som er mere udbredte blandt personer, der er truet af fattigdom. |
| --- | --- |

l)

at fremme forskning i og forebyggelse af sygdomme, som er mere udbredte blandt personer, der er truet af fattigdom.

Adgang til passende, ikkeafsondrede boliger og væsentlige ydelser

| 10. | Medlemsstaterne bør sikre ligebehandling af romaerne med hensyn til adgang til passende, ikkeafsondrede boliger og væsentlige ydelser, herunder ved foranstaltninger såsom følgende:






  a) | at sikre adgang til væsentlige tjenester, såsom rindende vand, rent drikkevand (22), passende sanitære installationer, renovation og affaldshåndtering, miljøtjenester, el-, gas- og transportforsyning, finansielle tjenester og digital kommunikation, og til fysisk infrastruktur ved at sikre kontinuiteten i de basale forsyningstjenester under både normale forhold og under pandemier, miljøkatastrofer og andre kriser |
| --- | --- | --- |

10.

a)

at sikre adgang til væsentlige tjenester, såsom rindende vand, rent drikkevand (22), passende sanitære installationer, renovation og affaldshåndtering, miljøtjenester, el-, gas- og transportforsyning, finansielle tjenester og digital kommunikation, og til fysisk infrastruktur ved at sikre kontinuiteten i de basale forsyningstjenester under både normale forhold og under pandemier, miljøkatastrofer og andre kriser

| b) | at overvåge, forebygge og bekæmpe enhver ghettodannelse og at fremme indslusning ved at udarbejde konkrete planer for afhjælpning af boligspørgsmål gennem inddragelse af lokalsamfund og berørte romasamfund |
| --- | --- |

b)

at overvåge, forebygge og bekæmpe enhver ghettodannelse og at fremme indslusning ved at udarbejde konkrete planer for afhjælpning af boligspørgsmål gennem inddragelse af lokalsamfund og berørte romasamfund

| c) | at støtte og styrke de offentlige myndigheder, som generelt har ansvaret for boliger, væsentlige tjenester og miljøstandarder, samt andre relevante aktører på disse områder, f.eks. ved at give dem det nødvendige mandat og de nødvendige ressourcer til at kortlægge boligbehovet, overvåge segregering og gennemføre omfattende lovgivningsforanstaltninger eller støtteforanstaltninger, hvor det er nødvendigt |
| --- | --- |

c)

at støtte og styrke de offentlige myndigheder, som generelt har ansvaret for boliger, væsentlige tjenester og miljøstandarder, samt andre relevante aktører på disse områder, f.eks. ved at give dem det nødvendige mandat og de nødvendige ressourcer til at kortlægge boligbehovet, overvåge segregering og gennemføre omfattende lovgivningsforanstaltninger eller støtteforanstaltninger, hvor det er nødvendigt

| d) | at forhindre tvangsudsættelser ved at fremme tidlig varsling og mægling, at tilrettelægge støtte til udsættelsestruede personer og om nødvendigt at yde passende alternative boliger, navnlig til familier |
| --- | --- |

d)

at forhindre tvangsudsættelser ved at fremme tidlig varsling og mægling, at tilrettelægge støtte til udsættelsestruede personer og om nødvendigt at yde passende alternative boliger, navnlig til familier

| e) | at forbedre romaernes levevilkår og forebygge og bekæmpe de negative sundhedsvirkninger af eksponering for forurening og kontaminering |
| --- | --- |

e)

at forbedre romaernes levevilkår og forebygge og bekæmpe de negative sundhedsvirkninger af eksponering for forurening og kontaminering

| f) | at yde social støtte og adgang til almindelige tjenester til hjemløse romaer |
| --- | --- |

f)

at yde social støtte og adgang til almindelige tjenester til hjemløse romaer

| g) | at sikre lige adgang til boligstøtte og tage hensyn til enkeltpersoners og familiers specifikke behov |
| --- | --- |

g)

at sikre lige adgang til boligstøtte og tage hensyn til enkeltpersoners og familiers specifikke behov

| h) | at støtte integrerede boligordninger rettet mod marginaliserede romaer gennem foranstaltninger, hvor mikrolån til opførelse og vedligeholdelse af boliger f.eks. kombineres med finansiel forståelse og opsparingsordninger, oplæring i bygningsarbejde og aktiveringsforanstaltninger |
| --- | --- |

h)

at støtte integrerede boligordninger rettet mod marginaliserede romaer gennem foranstaltninger, hvor mikrolån til opførelse og vedligeholdelse af boliger f.eks. kombineres med finansiel forståelse og opsparingsordninger, oplæring i bygningsarbejde og aktiveringsforanstaltninger

| i) | at støtte anlæggelse og vedligeholdelse af bopladser til »travellers«. |
| --- | --- |

i)

at støtte anlæggelse og vedligeholdelse af bopladser til »travellers«.

Partnerskaber og institutionel kapacitet

Inddragelse af og støtte til nationale romakontaktpunkter

| 11. | Medlemsstaterne bør åbne nationale romakontaktpunkter med passende og nødvendige ressourcer, personale og institutionel myndighed og give dem beføjelser til effektivt at koordinere og overvåge nationale politikker for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse, herunder opsøgende arbejde på lokalt plan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Medlemsstaterne bør sætte de nationale romakontaktpunkter i stand til at befordre romacivilsamfundets deltagelse og inddragelse i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og gennemgangen af de nationale strategiske rammer for romaer og lokale handlingsplaner gennem ændrede nationale romaplatformsprocesser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Medlemsstaterne bør sikre, at nationale romakontaktpunkter inddrages i udformningen af politikker for social inklusion og universelle tjenester for at øge deres relevans for romaerne og forbedre deres opsøgende arbejde, herunder, når det er relevant, i beslutningstagningen vedrørende programmering og overvågning af EU's midler. |
| --- | --- |

13.

Inddragelse af organer med henblik på at fremme ligebehandling

| 14. | Medlemsstaterne bør inden for deres respektive nationale retlige rammer støtte organer med henblik på at fremme ligebehandling (»ligestillingsorganer«), således at de inden for rammerne af deres mandater kan fungere effektivt og uafhængigt og samarbejde med alle relevante aktører, herunder nationale romakontaktpunkter, offentlige myndigheder, civilsamfundsorganisationer og den private sektor. Denne støtte bør, når det er relevant, omfatte at sætte ligestillingsorganerne i stand til:






  a) | at forfølge tilfælde af forskelsbehandling, hadefuld tale og hadforbrydelser og anlægge strategiske retssager |
| --- | --- | --- |

14.

a)

at forfølge tilfælde af forskelsbehandling, hadefuld tale og hadforbrydelser og anlægge strategiske retssager

| b) | at afhjælpe underrapportering af forskelsbehandling, hadefuld tale og hadforbrydelser og højne romaernes bevidsthed om deres rettigheder |
| --- | --- |

b)

at afhjælpe underrapportering af forskelsbehandling, hadefuld tale og hadforbrydelser og højne romaernes bevidsthed om deres rettigheder

| c) | at foretage forskning i og indsamle data om ligestilling og forskelsbehandling af romaer |
| --- | --- |

c)

at foretage forskning i og indsamle data om ligestilling og forskelsbehandling af romaer

| d) | at opbygge kapacitet i romacivilsamfundet og samarbejde med dem med fokus på adgang til domstolsprøvelse og håndhævelse af ligestillingslovgivningen |
| --- | --- |

d)

at opbygge kapacitet i romacivilsamfundet og samarbejde med dem med fokus på adgang til domstolsprøvelse og håndhævelse af ligestillingslovgivningen

| e) | at tilbyde den brede offentlighed samt offentlige og private organisationer vejledning og undervisning. |
| --- | --- |

e)

at tilbyde den brede offentlighed samt offentlige og private organisationer vejledning og undervisning.

| 15. | Medlemsstaterne bør gøre det muligt for ligestillingsorganer at være tæt involveret i og at bidrage effektivt til udformningen, gennemførelsen, overvågningen og gennemgangen af de nationale strategiske rammer for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse og relevante programmer under EU-fondene, når det er relevant, ved bl.a.:






  a) | at tage imod rådgivning fra ligestillingsorganer om standarder for gennemførelse af nationale strategiske rammer for at sikre et stærkere fokus på bekæmpelse og forebyggelse af forskelsbehandling, herunder gennem bekæmpelse af sigøjnerhad, i forbindelse med udformningen og gennemførelsen heraf, herunder at gøre en indsats for at fjerne strukturel forskelsbehandling |
| --- | --- | --- |

15.

a)

at tage imod rådgivning fra ligestillingsorganer om standarder for gennemførelse af nationale strategiske rammer for at sikre et stærkere fokus på bekæmpelse og forebyggelse af forskelsbehandling, herunder gennem bekæmpelse af sigøjnerhad, i forbindelse med udformningen og gennemførelsen heraf, herunder at gøre en indsats for at fjerne strukturel forskelsbehandling

| b) | at gøre det muligt for ligestillingsorganer at være involveret i strukturer, der er oprettet for at føre tilsyn med gennemførelsen, overvågningen og gennemgangen af de nationale strategiske rammer for romaerne og i udvalg, der overvåger relevante EU-fonde. |
| --- | --- |

b)

at gøre det muligt for ligestillingsorganer at være involveret i strukturer, der er oprettet for at føre tilsyn med gennemførelsen, overvågningen og gennemgangen af de nationale strategiske rammer for romaerne og i udvalg, der overvåger relevante EU-fonde.

Mobilisering af lokale og regionale interessenter

| 16. | Medlemsstaterne bør inddrage de regionale og lokale myndigheder og det lokale civilsamfund i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og gennemgangen af deres nationale strategier, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Medlemsstaterne bør tilskynde regionale og lokale myndigheder til inden for deres respektive kompetenceområder at opstille eller ajourføre deres lokale handlings- eller indslusningsplaner eller strategiske rammer for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse. Disse lokale planer eller strategiske rammer bør så vidt muligt indeholde foranstaltninger, basisscenarier og benchmarks, målbare målsætninger og tildeling af midler. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medlemsstaterne bør sikre samarbejdet mellem central- og lokalmyndigheder om udformningen og gennemførelsen af de EU-finansieringsprogrammer, som er relevante for forebyggelse og bekæmpelse af forskelsbehandling af romaer, således at det sikres, at romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse indgår hele vejen gennem udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering af programmerne, og således at EU-midlerne kanaliseres bedre ud til det lokale niveau. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Medlemsstaterne bør fremme rummelighed og mangfoldighed gennem passende foranstaltninger såsom positiv særbehandling for at sikre romaerne lige adgang til beskæftigelse i offentlige institutioner på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Medlemsstaterne bør fremme styrkelse af romakvinders og -mænds indflydelse og stilling og anerkende deres repræsentation på lokalt plan. |
| --- | --- |

20.

Samarbejde med civilsamfundet

| 21. | Medlemsstaterne bør fremme social innovation, partnerskab og samarbejde mellem de offentlige myndigheder og romaerne og det civilsamfund, som arbejder for romaernes sag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Medlemsstaterne bør udnytte de nationale romaplatforme eller andre kanaler for samarbejde og dialog i medlemsstaterne fuldt ud for på en gennemsigtig og rummelig måde at engagere romaerne og det civilsamfund, som arbejder for romaernes sag, samt andre interessenter i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og gennemgangen af de nationale strategiske rammer for romaerne og lokale handlingsplaner. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Medlemsstaterne bør støtte civilsamfundet med hensyn til overvågning og rapportering af hadforbrydelser og hadefuld tale samt andre forbrydelser rettet mod romaer og bistå ofre med at rapportere hadforbrydelser og hadefuld tale. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Medlemsstaterne bør sikre finansiering til at støtte pluralisme og uafhængighed hos romaerne og det civilsamfund, som arbejder for romaernes sag, herunder romaungdomsorganisationer, og sætter dem dermed i stand til i egenskab af uafhængig vagthund at rapportere om og overvåge de nationale strategiske rammer for romaerne og opretholde deres administrative kapacitet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Medlemsstaterne bør inddrage civilsamfundet og romasamfundene hele vejen gennem EU-fondenes programcyklus på nationalt, regionalt og lokalt niveau herunder som medlemmer af udvalg, der overvåger relevante EU-fonde. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Medlemsstaterne bør fremme kapacitetsopbygning og lederskab i romacivilsamfundet, herunder ungdomsorganisationer, for at sætte de berørte organer og organisationer i stand til at deltage i alle faser af den politiske cyklus og det offentlige liv generelt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Medlemsstaterne bør fremme tværsektorielt arbejde og brede alliancer med henblik på ligestilling og inklusion ved inddragelse af myndigheder, civilsamfundet, erhvervslivet, den akademiske verden og forskningsverdenen. Dette kan afføde fælles foranstaltninger blandt enheder, som fremmer ligestilling, bekæmper racisme, forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, fremmedhad og den tilhørende intolerance eller arbejder for at fremme rettigheder for børn, ældre, romaer, LGBTI-personer, personer med handicap, asylansøgere, flygtninge og andre migranter samt statsløse personer. |
| --- | --- |

27.

Tværnationalt samarbejde

| 28. | Medlemsstaterne bør intensivere samarbejdet og peerlæringen om de mest effektive måder til at integrere romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse i gennemførelsen af alle relevante større EU-initiativer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Medlemsstaterne bør fremme tværnationalt partnerskab og udveksling ved at støtte netværket af nationale romakontaktpunkter, EURomanetværket og den europæiske romaplatform. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Nogle EU-mobile romaborgere, som etablerer sig i andre medlemsstater end deres oprindelsesmedlemsstat eller tager midlertidigt ophold i en sådan medlemsstat, herunder for at udøve sæsonarbejde eller kortvarige beskæftigelsesmuligheder, er i en sårbar situation. Hvor det er relevant, bør medlemsstaterne tilskynde til etablering af og aktiv deltagelse i passende former for tværnationalt samarbejde på nationalt, regionalt eller lokalt plan, herunder bilaterale eller multilaterale projekter og aftaler, under overholdelse af Unionens retlige rammer og gældende national ret. Dette kunne f.eks. omfatte samarbejde om spørgsmål vedrørende adgang til uddannelse, erfaringer og resultater blandt romabørn og behov og udfordringer på kommunalt plan. Dette samarbejde bør omfatte romaernes egen deltagelse. |
| --- | --- |

30.

Finansiering

| 31. | Medlemsstaterne, navnlig dem, der har større udfordringer på området romaers ligestilling, inklusion og deltagelse og/eller større romasamfund, bør fuldt ud og optimalt udnytte generelle og målrettede EU-midler og nationale midler til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af romaer, herunder eventuelt vælge specifikke målsætninger om at fremme socioøkonomisk integration af ugunstigt stillede grupper og marginaliserede samfundsgrupper såsom romaer (23), og sikre en effektiv koordinering mellem EU's finansieringskilder og de nationale finansieringskilder, som er relevante for romaernes ligestilling og socioøkonomiske inklusion. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Medlemsstaterne bør fremme deltagelse af regionale, lokale og andre offentlige myndigheder, herunder bystyrer, økonomiske og sociale partnere og relevante organer, der repræsenterer civilsamfundet, ikkestatslige organisationer og organer, som er ansvarlige for at fremme social inklusion, grundlæggende rettigheder og ikkeforskelsbehandling, undervejs i udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU's programmer, herunder deltagelse i overvågningsudvalgene. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Medlemsstaterne bør afsætte passende nationale ressourcer til gennemførelsen af de politiktiltag, der er foreslået i EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse og i nationale strategiske rammer, idet det sikres, at disse afspejler romasamfundenes faktiske behov og står i forhold til romasamfundenes størrelse og udfordringer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Nationale genopretnings- og resiliensplaner (24) bør tage hensyn til og fremme rettigheder og lige muligheder for alle og fremme inklusionen af dårligt stillede grupper, herunder romaer og andre med minoritetsbaggrund med hensyn til race eller etnisk oprindelse. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Medlemsstaterne bør forbedre udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-programmer eller strukturreformer for socioøkonomisk inklusion af mindretal, f.eks. ved at anmode om teknisk bistand fra støtteprogrammet for strukturreformer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Medlemsstaterne bør tilskynde til brug af nationale midler og EU-midler med henblik på kapacitetsopbygning hos myndigheder på centralt og lokalt plan og civilsamfundsorganisationer og befordre udveksling af god praksis mellem dem, således at myndigheder og organisationer kan bidrage til at gennemføre foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling af romaer ved at fremskynde ligestilling og inklusion, herunder ved at bekæmpe segregering og fremme romaernes deltagelse. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Medlemsstaterne bør imødekomme finansieringsbehov på lokalt plan, herunder i byområder, hvor det er relevant, for at støtte EU-mobile romaer, herunder ved at tilbyde sprogundervisning, førskoleundervisning og børnepasning af god kvalitet, skolegang, offentlige arbejdsformidlinger, socialarbejdere, mæglere osv. |
| --- | --- |

37.

Overvågning og rapportering om de nationale strategiske rammer for romaerne

| 38. | Medlemsstaterne bør overvåge og evaluere gennemførelsen af de nationale strategiske rammer ved anvendelse alt efter omstændighederne af indikatorporteføljen, som er sammensat af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (»agenturet«), nationale romakontaktpunkter, nationale statistiske kontorer og Kommissionen inden for rammerne af en arbejdsgruppe vedrørende indikatorer og rapportering på romaområdet, der koordineres af agenturet (25). Medlemsstaterne kan også anvende nationale indikatorer i overensstemmelse med udviklingen af deres nationale retlige rammer og politiske tilgange og romaernes situation på deres område. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Medlemsstaterne bør, når det er relevant, på baggrund af EU's målsætninger og overordnede mål, som er fastsat i meddelelsen, indarbejde nationale kvantitative og/eller kvalitative mål i de nationale strategiske rammer for romaerne, som er skræddersyet til de nationale omstændigheder og de tilgængelige muligheder for indsamling af data om ligestilling, hvilket f.eks. kan omfatte enten etnisk opdelte data eller relevante sociodemografiske indirekte data eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen alle foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med denne henstilling, senest i juni 2023. Medlemsstaterne bør derefter hvert andet år rapportere til Kommissionen om igangværende og nye foranstaltninger, herunder ethvert fremskridt, der er opnået på hvert tematisk område med at gennemføre de nationale strategiske rammer for romaerne. Medlemsstaternes rapporter vil blive anvendt til at bidrage til Kommissionens toårige rapporter og evalueringsrapporter til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Medlemsstaterne bør lette fuld offentliggørelse af nationale rapporter om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse for at øge gennemsigtigheden og muliggøre policylæring og, når det er relevant, sørge for, at nationale strategier og afsluttede gennemførelsesrapporter drøftes i de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Agenturet bør gennemføre en regelmæssig romaundersøgelse for årene 2020, 2024 og 2028 for at tilvejebringe de nødvendige data til reference-, midtvejs- og slutresultater, der kan afspejle enhver ændring i romaernes situation. Agenturet bør også støtte medlemsstaterne i deres indsats for at indsamle relevante ligebehandlingsdata, støtte Kommissionen med overvågning og analyse og støtte de nationale romakontaktpunkter med rapportering hjulpet af bl.a. arbejdsgruppen vedrørende indikatorer og rapportering på romaområdet, |
| --- | --- |

42.

OPFORDRER HERVED KOMMISSIONEN TIL:

| 43. | at sikre, at medlemsstaternes oplysninger danner grundlag for udarbejdelsen af rapporterne til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af de nationale strategiske rammer for romaerne |
| --- | --- |

43.

| 44. | fortsat at bestræbe sig på at integrere romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse i udformningen og gennemførelsen af alle relevante større initiativer fra Kommissionen og også fortsat at overvåge politikker for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse inden for rammerne af det europæiske semester og den europæiske søjle for sociale rettigheder |
| --- | --- |

44.

| 45. | fortsat at fremme tværnationalt partnerskab og udveksling ved at støtte netværket af nationale romakontaktpunkter, EURomanetværket og den europæiske romaplatform, Europa-Parlamentets forberedende foranstaltning om overvågning af civilsamfundet og det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (EQUINET).
  Denne henstilling erstatter Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne. |
| --- | --- |

45.

Denne henstilling erstatter Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 2021.

På Rådets vegne

A.P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22).

1

(2)  Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57).

3

(4)  Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (EUT C 378 af 24.12.2013, s. 1).

4

(5)  Særnummer af Eurobarometer 493. Discrimination in the EU (første resultater offentliggjort i september 2019).

5

(6)  Widespread racism continues to plague Europe. EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, 20. juni 2019, publikation baseret på rapporten om grundlæggende rettigheder 2019, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, 6. juni 2019.

6

(7)  Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerances (»ECRI«) generelle henstilling nr. 3 om bekæmpelse af racisme og intolerance over for sigøjnere/romani, vedtaget den 6. marts 1998. Præamblen til deres generelle henstilling, »General Policy Recommendation no. 13 on combatting anti-Gypsyism and discrimination against Roma«, gentog ordlyden »anti-Gypsyism is an especially persistent, violent, recurrent and commonplace form of racism«.

7

(8)  Alliance against Antigypsyism, referencedokument fra 2017 (fra http://antigypsyism.eu/?page_id=17).

8

(9)  EU's Gruppe på Højt Plan vedrørende Bekæmpelse af Racisme, Fremmedhad og Andre Former for Intolerance, konklusioner fra november 2018. »Antigypsyism: Increasing its recognition to better Understand and address its Manifestations«.

9

(10)  https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antigypsyism-anti-roma-discrimination.

10

(11)  Vedrørende forskellige sammenhænge, f.eks. menneskesmugling, hvor ofrene hovedsagelig er romakvinder og -børn.

11

(12)  Begrebet »flerdobbelt forskelsbehandling« anvendes som overbegreb for alle tilfælde af forskelsbehandling, der er baseret på flere grunde til forskelsbehandling og kommer til udtryk på to mulige måder. Der kan være tale om »additiv forskelsbehandling«, hvor forskelsbehandlingen foregår på grund af flere forhold, der gør sig gældende separat, og om »intersektionel forskelsbehandling«, hvor to eller flere grunde til forskelsbehandling er til stede og i samspil på en sådan måde, at de ikke kan adskilles fra hinanden. »Tackling Multiple Discrimination. Practices, policies and laws.« Rapport fra Europa-Kommissionen (2007). »Multiple Discrimination in EU Law: Opportunities for Legal Responses to Intersectional Gender Discrimination«. Europæisk netværk af juridiske eksperter på ligestillingsområdet. Europa-Kommissionen (2009).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Retningslinjer om forbedring af indsamling og brug af ligestillingsdata (2018). Den Europæiske Revisionsret anbefalede at udvikle passende metoder til indsamling af relevante data om romaernes integration i alle medlemsstater. EU's politiske initiativer og finansielle støtte til integration af romaerne: Der er gjort betydelige fremskridt i de sidste ti år, men der er brug for en yderligere praktisk indsats. Særberetning nr. 14/2016.

15

(16)  De fælles grundprincipper blev drøftet ved den første europæiske platform for romaernes integration i april 2009 og godkendt af EPSCO-Rådet den 8. juni 2009, som i et sæt konklusioner opfordrede medlemsstaterne til at tage hensyn til de fælles grundprincipper, når det er relevant, i forbindelse med udformning og gennemførelse af politikker. Rådets konklusioner (EPSCO) om romaernes integration (8. juni 2009).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

17

(18)  Systemisk eller strukturel forskelsbehandling forstås som værende tydelig i de uligheder, der skyldes lovgivning, politik og praksis, ikke bevidst, men som skyldes en række institutionelle faktorer ved udformning, gennemførelse og revision af lovgivning, politik og praksis. »Roma and Traveller Inclusion: Towards a new EU Framework, Learning from the work of equality bodies«, Equinet Perspective, juni 2020.

18

(19)  EU-borgere af romaetnicitet, der udøver deres ret til fri bevægelighed inden for Den Europæiske Union.

19

(20)  Rapporten »Roma women in nine EU Member States« (2019) fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder beskriver de udfordringer, som romakvinder og -piger møder.

20

(21)  I overensstemmelse med det, der er beskrevet i Rådets henstilling af 30. oktober 2020 om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 372 af 4.11.2020, s. 1).

21

(22)  Se artikel 16 sammenholdt med betragtning 31 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 af 16. december 2020 om kvaliteten af drikkevand (EUT L 435 af 23.12.2020, s. 1).

22

(23)  Jf. navnlig artikel 4, stk. 1, nr. v) og viii), i forslaget til ESF+ for 2021-2027.

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

24

(25)  Bilag 2 til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2020 og Monitoring framework for an EU Roma strategic framework for equality, inclusion and participation — Objectives and indicators.

25

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/15

---

Euroens vekselkurs (1)

18. marts 2021

(2021/C 93/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1912 |
| JPY | japanske yen | 130,08 |
| DKK | danske kroner | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,85575 |
| SEK | svenske kroner | 10,1570 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1069 |
| ISK | islandske kroner | 151,60 |
| NOK | norske kroner | 10,1058 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,170 |
| HUF | ungarske forint | 368,18 |
| PLN | polske zloty | 4,6253 |
| RON | rumænske leu | 4,8858 |
| TRY | tyrkiske lira | 8,7701 |
| AUD | australske dollar | 1,5347 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4824 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,2493 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6567 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6013 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 343,25 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,6202 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7507 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5750 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 165,19 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8976 |
| PHP | filippinske pesos | 57,997 |
| RUB | russiske rubler | 88,1313 |
| THB | thailandske bath | 36,772 |
| BRL | brasilianske real | 6,6225 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,5306 |
| INR | indiske rupee | 86,6105 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1912

JPY

japanske yen

130,08

DKK

danske kroner

7,4360

GBP

pund sterling

0,85575

SEK

svenske kroner

10,1570

CHF

schweiziske franc

1,1069

ISK

islandske kroner

151,60

NOK

norske kroner

10,1058

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,170

HUF

ungarske forint

368,18

PLN

polske zloty

4,6253

RON

rumænske leu

4,8858

TRY

tyrkiske lira

8,7701

AUD

australske dollar

1,5347

CAD

canadiske dollar

1,4824

HKD

hongkongske dollar

9,2493

NZD

newzealandske dollar

1,6567

SGD

singaporeanske dollar

1,6013

KRW

sydkoreanske won

1 343,25

ZAR

sydafrikanske rand

17,6202

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7507

HRK

kroatiske kuna

7,5750

IDR

indonesiske rupiah

17 165,19

MYR

malaysiske ringgit

4,8976

PHP

filippinske pesos

57,997

RUB

russiske rubler

88,1313

THB

thailandske bath

36,772

BRL

brasilianske real

6,6225

MXN

mexicanske pesos

24,5306

INR

indiske rupee

86,6105

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/16

---

Oplysninger fra Europa-Kommissionen, som offentliggøres i henhold til artikel 22, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008, vedrørende de meddelelser (liste over stater og deres kompetente myndigheder), som flagstaterne sender i henhold til artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til forordning (EF) nr. 1005/2008

(2021/C 93/03)

Følgende tredjelande har i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (1) meddelt Kommissionen de offentlige myndigheder, der i forbindelse med den fangstattesteringsordning, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 12, har beføjelse til at:

| a) | registrere fiskerfartøjer, der fører deres flag |
| --- | --- |

a)

registrere fiskerfartøjer, der fører deres flag

| b) | udstede fiskerilicenser til deres fiskerfartøjer og til at suspendere og tilbagekalde sådanne licenser |
| --- | --- |

b)

udstede fiskerilicenser til deres fiskerfartøjer og til at suspendere og tilbagekalde sådanne licenser

| c) | bekræfte rigtigheden af oplysningerne i fangstattesterne, jf. artikel 12, og validere sådanne attester |
| --- | --- |

c)

bekræfte rigtigheden af oplysningerne i fangstattesterne, jf. artikel 12, og validere sådanne attester

| d) | gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som deres fiskerfartøjer skal overholde |
| --- | --- |

d)

gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som deres fiskerfartøjer skal overholde

| e) | verificere sådanne fangstattester for at bistå de kompetente myndigheder i medlemsstaterne gennem administrativt samarbejde, jf. artikel 20, stk. 4 |
| --- | --- |

e)

verificere sådanne fangstattester for at bistå de kompetente myndigheder i medlemsstaterne gennem administrativt samarbejde, jf. artikel 20, stk. 4

| f) | fremsende modeller af deres fangstattest som vist i bilag II, og |
| --- | --- |

f)

fremsende modeller af deres fangstattest som vist i bilag II, og

| g) | ajourføre sådanne meddelelser.






  Tredjeland | Kompetente myndigheder |
| --- | --- | --- |
| ALBANIEN | a):






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

g)

ajourføre sådanne meddelelser.

Tredjeland

Kompetente myndigheder

ALBANIEN

a):

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

c), d), e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

f) og g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALGERIET

a)-d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf

| — | Annaba |
| --- | --- |

—

Annaba

| — | Skikda |
| --- | --- |

—

Skikda

| — | Jijel |
| --- | --- |

—

Jijel

| — | Bejaian |
| --- | --- |

—

Bejaian

| — | Tizi Ouzou |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou

| — | Boumerdes |
| --- | --- |

—

Boumerdes

| — | Alger |
| --- | --- |

—

Alger

| — | Tipaza |
| --- | --- |

—

Tipaza

| — | Chlef |
| --- | --- |

—

Chlef

| — | Mostaganem |
| --- | --- |

—

Mostaganem

| — | Oran |
| --- | --- |

—

Oran

| — | Ain Temouchent |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

e)-g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola — IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola — IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

d):

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

e), f), g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGUA OG BARBUDA

a)-g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment. |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment.

ARGENTINA

a)-f):

| — | Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera

g):

| — | Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto |
| --- | --- |

—

Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto

AUSTRALIEN

a)-e):

| — | Australian Fisheries Management Authority
  Department of Fisheries Western Australia
  Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)
  Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks, Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA) |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority

Department of Fisheries Western Australia

Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)

Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks, Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA)

f)- g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry

BAHAMAS

a) og b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment/Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment/Department of Marine Resources

c)- g):

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADESH

a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b)-f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

c)-g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

a):

| — | Direction de la Marine Marchande/Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande/Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

b):

| — | Direction des Pêches/Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches/Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

c), e), f), g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

d):

| — | Direction des Pêches/Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches/Ministère en charge de la Pêche

BRASILIEN

a)-g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

CAMEROUN

a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

b)-g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

CANADA

a)-g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

KAP VERDE

a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM)/Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM)/Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

c), d), e), f), g):

| — | Unité d'inspection et garantie de qualité (UIGQ)/Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d'inspection et garantie de qualité (UIGQ)/Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

CHILE

a):

| — | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

—

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

c)-f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

KINA

a)-g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

COLOMBIA

a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

b)-f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

COSTA RICA

a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público, Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público, Ministerio de Justicia y Gracia

b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

d):

| — | Unidad de Control Pesquero/Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura/Director General del Servicio Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública, Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Unidad de Control Pesquero/Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura/Director General del Servicio Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública, Gobernación y Policía

e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional/Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional/Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

CUBA

a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

b), c), e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera

f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURACAO

Curaçao was part of the Netherlands Antilles prior to 10 October 2010, and notified their competent authorities for the IUU Regulation on 28 March 2011. For the period between 12 February 2010 and 10 October 2010, please see Netherlands Antilles.

a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

b) og f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement

e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

g):

| — | The Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

The Government of Curaçao

ECUADOR

a), c), e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

b), f), g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGYPTEN

a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

b) og d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

c):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation: General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation: General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

f):

| — | General Organization for Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization for Veterinary Services

g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

EL SALVADOR

a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

b)- g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREA

a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDSØERNE

a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

b)- g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FÆRØERNE

a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

c):

| — | »Not relevant« |
| --- | --- |

—

»Not relevant«

d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

f) og g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIJI

a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department

c)- g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

FRANSK POLYNESIEN

a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

b), c), e), f):

| — | Service de la Pêche (SPE) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE)

d):

| — | Service de la Pêche (SPE)/Haut Commissariat de la République en Polynésie française/Service des Affaires Maritimes (SAM) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE)/Haut Commissariat de la République en Polynésie française/Service des Affaires Maritimes (SAM)

g):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

GABON

a) og b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

c)- g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIA

a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

c)- g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GHANA

a)- g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRØNLAND

a):

| — | The Danish Maritime Authority |
| --- | --- |

—

The Danish Maritime Authority

b)- g):

| — | The Greenland Fisheries Licence Control Authority |
| --- | --- |

—

The Greenland Fisheries Licence Control Authority

GRENADA

a)- g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GUATEMALA

a)- g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura. |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura.

GUINEA

a):

| — | Direction Générale de l'Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l'Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

d)-f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

g):

| — | Ministère des Pêches, de l'Aquaculture et le l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l'Aquaculture et le l'Economie Maritime

GUYANA

a)- g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLAND

a) og b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

c), e), f), g):

| — | Directorate of Fisheries/The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries/The Icelandic Food and Veterinary Authority

d):

| — | Directorate of Fisheries/The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries/The Icelandic Coast Guards

INDIEN

a) og b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Department of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

| — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

d):

| — | Director General of Shipping |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Government of India Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) henhørende under Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India og de 21 lokalkontorer |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) henhørende under Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India og de 21 lokalkontorer

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONESIEN

a) og b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province
  Director General Maritime of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province

Director General Maritime of Capture Fisheries

c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

f) og g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

ELFENBENSKYSTEN

a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes)

b):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l'Aquaculture et de pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l'Aquaculture et de pêches (DAP)

c) og e):

| — | Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Chef de bureau d'inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d'Abidjan, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Chef de bureau d'inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d'Abidjan, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP)

d):

| — | Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l'Aquaculture et de Pêches (DAP)

f) og g):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAICA

a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

b)- g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAPAN

a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

b):

Som litra a) plus følgende:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

c), f), g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KENYA

a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

b)-g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF) |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF)

b)-g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

KOREA

a), b), d), f), g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

c), e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy

b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

c) og d):

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

e), f), g):

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources

MALAYSIA

a) og b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

c), e), f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

d):

| — | Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries

g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro-based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro-based

MALDIVERNE

a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

b), c), e), f), g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service

MAURETANIEN

a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

b):

| — | Direction de la Pêche industrielle/Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle/Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

c), d), e), f):

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

g):

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURITIUS

a)-g):

| — | Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEXICO

a), c), g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

d), e):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

f):

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

MONTENEGRO

a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

b)-g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROKKO

a), b), e), f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

c):

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

d):

| — | Som litra c) |
| --- | --- |

—

Som litra c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

g):

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOZAMBIQUE

a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

b)-g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MYANMAR/BURMA

a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

b)-g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIBIA

a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

b), d), f), g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

c) og e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) og Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) og Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

NEDERLANDSKE ANTILLER

a), e) og f):

| — | Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development

b):

| — | Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

c):

| — | Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

d):

| — | Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

g):

| — | Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

Government of Curaçao

NY KALEDONIEN

a), b), c), e), f) og g):

| — | Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes

d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

NEW ZEALAND

a)-g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NICARAGUA

a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

b), d), f), g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

c):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGERIA

a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

c), d), f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

e), g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORGE

a), b), e), f), g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries:






  — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAN

a)-g):

| — | Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries

| — | Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

a), c), e), f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b) og d):

| — | Marine Fisheries Department/Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department/Directorate of Fisheries

g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

b):

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

c)-g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAPUA NY GUINEA

a), b), f), g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

c), d), e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERU

a) og b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

c), d), e):

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

f):

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

g):

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPPINERNE

a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

b)-g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

RUSLAND

a)-g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT-PIERRE OG MIQUELON

a), c)-g):

| — | DTAM — Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM — Service des affaires maritime et portuaires

b):

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

b):

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

c):

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

d)-g):

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEYCHELLERNE

a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

c)-g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SALOMONØERNE

a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

b)-g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

SYDAFRIKA

a)-g):

| — | Departement: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Departement: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

SRI LANKA

a)-g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SAINT HELENA

a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

b), d)-g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAM

a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

b)-g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAIWAN

a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

TERRES AUSTRALES ET ANTARCTIQUES FRANÇAISES (franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean og Antarktis) (TAAF)

a)-g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises

THAILAND

a) og b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

c)-g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

b), d):

| — | Administration Department/Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department/Fisheries Department

c), e), f), g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNESIEN

a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/Ministère du Transport

b)-d):

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

e)-g):

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TYRKIET

a) og b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

e)-g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAINE

a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

c):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

b), d)-g):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

DE FORENEDE ARABISKE EMIRATER

a)-g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

DET FORENEDE KONGERIGE (2)

a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

c), d), e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Nordirland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Nordirland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

f), g):

England, Scotland, Wales, Nordirland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

DEN FORENEDE REPUBLIK TANZANIA

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGUAY

a)-g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

USA

a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

b)-g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

a)-b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIETNAM

a)-b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

c) og f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

e) og g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS OG FUTUNA

a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

b) og g):

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

c)-f):

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

YEMEN

a):

| — | Maritime Affairs Authority — Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority — Ministry of Transport

b)-g):

| — | Production & Marketing Services Sector — Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector — Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

(2)  Gældende pr. 1. januar 2021.

---

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/35

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2021/C 93/04)

Image 1

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at sættes i omløb, udstedt af Frankrig

Euromønter, der er bestemt til at blive sat i omløb, har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. Kommissionen offentliggør alle nye euromønters design for at informere den brede offentlighed og alle, der beskæftiger sig professionelt med mønter (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, der har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, på visse betingelser udstede euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat: Frankrig

Anledning til erindringsmønten: UNICEF

Beskrivelse af designet: Designet viser en allegori over Unicefs arbejde, hvor hænder spiller en vigtig rolle. De holder alle verden oppe og udgør forbindelsen mellem Jordens forskellige områder. Nederst står der »75 ANS« (75 år), og der ses en laurbærkrone sammen med akronymet RF. I omskrift for oven optræder navnet »Unicef« sammen med de relevante datoer samt Unicefs motto »POUR CHAQUE ENFANT« (for hvert barn).

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 7 500 000

Udstedelsesdato: Marts 2021

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/36

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10157 —
  Aurubis/TSR Recycling/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 93/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Aurubis AG (»Aurubis«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Aurubis AG (»Aurubis«, Tyskland)

| — | TSR Recycling GmbH & Co. KG (»TSR«, Tyskland), der tilhører Remondis SE & Co. KG (Tyskland), der i sidste instans kontrolleres af Rethmann SE & Co. KG (Tyskland) |
| --- | --- |

—

TSR Recycling GmbH & Co. KG (»TSR«, Tyskland), der tilhører Remondis SE & Co. KG (Tyskland), der i sidste instans kontrolleres af Rethmann SE & Co. KG (Tyskland)

| — | Et nystiftet joint venture (»JV«, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Et nystiftet joint venture (»JV«, Tyskland).

Aurubis og TSR erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over JV.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | Aurubis er en vertikalt integreret udbyder på verdensplan af ikke-jernholdige metaller og en af de primære kobberproducenter i Europa. Hovedaktiviteterne i Aurubis er fremstilling af kobberkatoder af kobberkoncentrat og af kobberskrot. Derudover forarbejder Aurubis kobberkatoder til valsetråd og forme |
| --- | --- |

—

Aurubis er en vertikalt integreret udbyder på verdensplan af ikke-jernholdige metaller og en af de primære kobberproducenter i Europa. Hovedaktiviteterne i Aurubis er fremstilling af kobberkatoder af kobberkoncentrat og af kobberskrot. Derudover forarbejder Aurubis kobberkatoder til valsetråd og forme

| — | TSR er aktiv inden for handel og forarbejdning af sekundære råstoffer (hovedsageligt skrot) til stålproducenter og støbeindustrien. TSR indsamler, oplagrer og forarbejder metal, herunder jernholdigt og ikke-jernholdigt metalskrot, og i begrænset omfang elektronisk skrot. Endvidere tilbyder TSR også affaldsbortskaffelses- og miljøtjenester |
| --- | --- |

—

TSR er aktiv inden for handel og forarbejdning af sekundære råstoffer (hovedsageligt skrot) til stålproducenter og støbeindustrien. TSR indsamler, oplagrer og forarbejder metal, herunder jernholdigt og ikke-jernholdigt metalskrot, og i begrænset omfang elektronisk skrot. Endvidere tilbyder TSR også affaldsbortskaffelses- og miljøtjenester

| — | Joint venturet (JV) skal være aktivt inden for genanvendelse af kabelskrot. |
| --- | --- |

—

Joint venturet (JV) skal være aktivt inden for genanvendelse af kabelskrot.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/38

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10159 — Infosys/Daimler (visse aktiver og personale)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 93/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Infosys Limited ("Infosys", Indien) |
| --- | --- |

—

Infosys Limited ("Infosys", Indien)

| — | visse IT-aktiver, personale, kontrakter og passiver i Daimler AG ("Daimler IT Assets", Tyskland). |
| --- | --- |

—

visse IT-aktiver, personale, kontrakter og passiver i Daimler AG ("Daimler IT Assets", Tyskland).

Infosys erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Daimler IT Assets.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktiver.

2.

| — | Infosys: en global udbyder af digitale tjenester og IT-rådgivning til kunder på tværs af forskellige brancher |
| --- | --- |

—

Infosys: en global udbyder af digitale tjenester og IT-rådgivning til kunder på tværs af forskellige brancher

| — | Daimler IT Assets: en udbyder af IT-tjenester (helpdesk, IT-værktøjer, datacenter, SAP-løsninger) til intern brug i Daimler AG, en global koncern, der udvikler, fremstiller og distribuerer bilprodukter, navnlig personbiler, lastbiler, varevogne og busser. |
| --- | --- |

—

Daimler IT Assets: en udbyder af IT-tjenester (helpdesk, IT-værktøjer, datacenter, SAP-løsninger) til intern brug i Daimler AG, en global koncern, der udvikler, fremstiller og distribuerer bilprodukter, navnlig personbiler, lastbiler, varevogne og busser.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10159 — INFOSYS/DAIMLER (visse aktiver og personale).

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 229-64301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 ("fusionsforordningen").

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/39

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2021/C 93/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»PERA MANTOVANA«

EU-nr.: PGI-IT-01533-AM01 — 19.7.2018

BOB ( ) BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

| C.OR.MA. Soc. Coop. |
| --- |
| Via Cantone, 20 — San Giovanni del Dosso (MN), Italien |

C.OR.MA. Soc. Coop.

Via Cantone, 20 — San Giovanni del Dosso (MN), Italien

Tlf. +39 0386757323

Fax +39 0386757921

pera@opcorma.it

corma@pec.confcooperative.it

C.OR.MA. Soc. Coop., med hjemsted i Via Cantone, 20 — San Giovanni del Dosso (MN), har ret til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet [emballering, kontrolorgan, mærkning] |
| --- | --- |

☒

Andet [emballering, kontrolorgan, mærkning]

4.   Type ændring

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Beskrivelse af produktet

–   Artikel 1 i den nuværende varespecifikation

»Den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana«, efterfulgt af en af de sorter, som er anført i artikel 2 nedenfor, er forbeholdt frugt, der opfylder betingelserne og kravene i denne varespecifikation.«

er ændret som følger:

»Den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana« er forbeholdt frugt, der opfylder betingelserne og kravene i denne varespecifikation.«

Ordene »efterfulgt af en af de sorter, som er anført i artikel 2 nedenfor« udgår, da den registrerede betegnelse er »Pera Mantovana«, og de sorter, der er angivet i varespecifikationen, ikke hører med til den registrerede betegnelse, hvilket man kunne forledes til at tro med den nuværende ordlyd.

–   Artikel 2 i den nuværende varespecifikation og punkt 5, litra a), i det resumé, der er tilgængeligt i DOOR-databasen

Artikel 2 i den nuværende varespecifikation og punkt 5, litra a), i det resumé, der er tilgængeligt i DOOR-databasen

Sætningerne:

»Betegnelsen »Pera Mantovana« henviser udelukkende til frugt af følgende pæresorter: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett og Williams.«

og

»Frugt af pæresorterne Williams, Max Red Bartlett, Conference, Decana del Comizio, Abate Fetel og Kaiser, som er dyrket på egnet jord med ikkeintensive metoder.«

er ændret som følger:

»Betegnelsen »Pera Mantovana« henviser udelukkende til frugt af følgende pæresorter: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Williams, Carmen og Santa Maria.«

Sorterne Carmen og Santa Maria er blevet tilføjet.

For at gøre det muligt at spise pærer med den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana« tidligere på året og opdatere listen over sorter foreslås det, at de tidlige sorter Carmen og Santa Maria, som høstes tidligere, bliver tilføjet. Ligesom de andre sorter, der allerede er medtaget i varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse, er Carmen og Santa Maria historisk set blevet dyrket i området, men de var ikke medtaget tidligere på grund af de begrænsede mængder, der blev produceret. I de senere år har der været en stigning i forbrugernes efterspørgsel, også fordi disse sorter produceres tidligere.

Ændringen berører også punkt 5, litra a), i det resumé, der er tilgængeligt i DOOR-databasen, og den er medtaget i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

–   Artikel 6 i den nuværende varespecifikation

Artikel 6 i den nuværende varespecifikation

Følgende tekst:

»På markedsføringstidspunktet skal »Pera Mantovana« have følgende egenskaber:

Abate Fetel

Skræl: lysegrøn-gullig og rustrød omkring blomsten og stilken

Form: kalabasformet og relativt aflang

Størrelse: diameter på mindst 65 mm

Frugtens gennemsnitsvægt: mindst 260 g

Sukkerindhold: 11 Brix-grader

Fasthed: 5

Smag: sød.

Conference

Skræl: grøngul med stærk rustdannelse omkring blomsten, der ofte ses på hele den nederste tredjedel

af frugten

Form: pæreformet og ofte symmetrisk

Størrelse: diameter på 60 mm

Frugtens gennemsnitsvægt: mindst 158 g

Sukkerindhold: 11 Brix-grader

Fasthed: 5,5

Smag: sød.

Decana del Comizio

Skræl: glat, lysegrøn-gullig, ofte med en rosa farve på solsiden, spredt rustdannelse

Form: topformet

Størrelse: diameter på mindst 70 mm

Frugtens gennemsnitsvægt: mindst 240 g

Sukkerindhold: 11 Brix-grader

Fasthed: 4

Smag: sød, aromatisk.

Kaiser

Skræl: ru, fuldstændig dækket af rust

Form: kalabasformet/pæreformet

Størrelse: diameter på mindst 65 mm

Frugtens gennemsnitsvægt: mindst 250 g

Sukkerindhold: 11 Brix-grader

Fasthed: 5,7

Smag: fint, saftigt og smeltende frugtkød med en god smag.

Williams og Max Red Bartlett

Skræl: glat, gul grundfarve mere eller mindre dækket med rosa eller klar rød farve, undertiden stribet

Form: kort kvædeformet eller pæreformet

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Frugtens gennemsnitsvægt: mindst 185 g

Sukkerindhold: 11 Brix-grader

Fasthed: 6,5

Smag: sød, aromatisk.«

er blevet ændret som følger og flyttet til artikel 2 i den ændrede varespecifikation:

»På markedsføringstidspunktet skal »Pera Mantovana« have følgende egenskaber:

Abate Fetel

Skræl: lysegrøn-gullig og rustrød omkring blomsten og stilken

Form: kalabasformet og relativt aflang

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 5,5/0,5 kg/cm2.

Conference

Skræl: grøngul med stærk rustdannelse omkring blomsten, der ofte ses på hele den nederste tredjedel af frugten

Form: pæreformet og ofte symmetrisk

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 5,5/0,5 kg/cm2.

Decana del Comizio

Skræl: glat, lysegrøn-gullig, ofte med en rosa farve, spredt rustdannelse

Form: topformet

Størrelse: diameter på mindst 70 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 4,5/0,5 kg/cm2.

Kaiser

Skræl: ru, fuldstændig dækket af rust

Form: kalabasformet/pæreformet

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 6,0/0,5 kg/cm2.

Williams og Max Red Bartlett

Skræl: glat, gul grundfarve mere eller mindre dækket med rosa eller klar rød farve, undertiden stribet

Form: kort kvædeformet eller pæreformet

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 7,0/0,5 kg/cm2.«

For alle sorter er der foretaget følgende ændringer af beskrivelserne af frugtens egenskaber:

| — | Frugtens gennemsnitsvægt udgår, eftersom den er direkte forbundet med størrelsen og ikke er en kvalitetsegenskab. Bortset fra vægten er det frugtens størrelse, der er afgørende for kvalitetsegenskaberne og de kommercielle egenskaber. |
| --- | --- |

—

Frugtens gennemsnitsvægt udgår, eftersom den er direkte forbundet med størrelsen og ikke er en kvalitetsegenskab. Bortset fra vægten er det frugtens størrelse, der er afgørende for kvalitetsegenskaberne og de kommercielle egenskaber.

| — | Beskrivelsen af smagen udgår, eftersom dette er en subjektiv parameter og dermed vanskeligt at vurdere. |
| --- | --- |

—

Beskrivelsen af smagen udgår, eftersom dette er en subjektiv parameter og dermed vanskeligt at vurdere.

| — | Med hensyn til parameteren »fasthed« foreslås det, at ordet »maksimums-« og måleenheden (kg) indsættes for at angive, at værdien svarer til det maksimum, som ikke må overskrides. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til parameteren »fasthed« foreslås det, at ordet »maksimums-« og måleenheden (kg) indsættes for at angive, at værdien svarer til det maksimum, som ikke må overskrides.

| — | Det foreslås, at ordet »minimums-« indsættes før ordet »sukkerindhold« for at skabe større klarhed. De værdier, der er angivet i varespecifikationen, skal således betragtes som den nedre grænse. |
| --- | --- |

—

Det foreslås, at ordet »minimums-« indsættes før ordet »sukkerindhold« for at skabe større klarhed. De værdier, der er angivet i varespecifikationen, skal således betragtes som den nedre grænse.

Endvidere gælder følgende:

| — | For sorten Abate Fetel:
  Størrelsen er ændret fra en diameter på mindst 65 mm til en diameter på mindst 60 mm. |
| --- | --- |

—

For sorten Abate Fetel:

Størrelsen er ændret fra en diameter på mindst 65 mm til en diameter på mindst 60 mm.

| — | For sorten Kaiser:
  Størrelsen er ændret fra en diameter på mindst 65 mm til en diameter på mindst 60 mm. |
| --- | --- |

—

For sorten Kaiser:

Størrelsen er ændret fra en diameter på mindst 65 mm til en diameter på mindst 60 mm.

Det foreslås, at størrelsen på sorterne Abate Fetel og Kaiser ændres en smule, nemlig fra en diameter på mindst 65 mm til en diameter på mindst 60 mm. Årsagen til dette er, at der med årene har været en stigning i efterspørgslen efter mindre frugtstørrelser (enkeltportioner) til brug ved catering til mange mennesker, i skoler (skolernes frugtordning) og i alle situationer, hvor man spiser frugt uden for hjemmet.

Der anmodes om, at fasthedsparameteren øges som følger for følgende sorter: fra 5 til 5,5 for Abate Fetel, fra 5,7 til 6 for Kaiser, fra 4 til 4,5 for Decana del Comizio og fra 6,5 til 7 for Williams og Max Red Bartlett. Det er fasthedsparameterens maksimumsværdi udtrykt i kg/cm2, der skal tages i betragtning. Denne værdi er blevet forøget for at gøre det muligt at opbevare produktet under optimale forhold og dermed bedre imødekomme forbrugernes efterspørgsel efter kvalitet samt gøre produktet salgbart på markedet i længere tid, navnlig når det eksporteres.

2

Endelig er følgende beskrivende parametre — i overensstemmelse med den ændring i artikel 2, der henvises til ovenfor — blevet tilføjet for sorterne Santa Maria og Carmen.

»Santa Maria

Skræl: glat med lysegrøn-gullig grundfarve

Form: pæreformet eller afstumpet pæreform

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 6,0/0,5 kg/cm2.

Carmen

Skræl: grøn med lyserøde områder

Form: kalabasformet og en smule aflang

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 6,0/0,5 kg/cm2.«

Ændringen er medtaget i punkt 3.2 i enhedsdokumentet og tager sigte på at tilføje de kemiske og fysiske egenskaber til listen over de sorter, det er tilladt at anvende til »Pera Mantovana«, som angivet i det resumé, der er tilgængeligt i DOOR-databasen.

Geografisk område

Geografisk område

Artikel 3 i den nuværende varespecifikation

Artikel 3 i den nuværende varespecifikation

Sammenlægningen af en række kommuner har nødvendiggjort en række ændringer af de angivne navne. Navnlig gælder det, at:

| — | sammenlægningen af kommunerne Carbonara sul Po og Borgofranco sul Po har ført til oprettelsen af den nye kommune Borgocarbonara |
| --- | --- |

—

sammenlægningen af kommunerne Carbonara sul Po og Borgofranco sul Po har ført til oprettelsen af den nye kommune Borgocarbonara

| — | sammenlægningen af kommunerne Borgoforte og Virgilio har ført til oprettelsen af den nye kommune Borgo Virgilio |
| --- | --- |

—

sammenlægningen af kommunerne Borgoforte og Virgilio har ført til oprettelsen af den nye kommune Borgo Virgilio

| — | sammenlægningen af kommunerne Pieve di Coriano, Revere og Villa Poma har ført til oprettelsen af den nye kommune Borgo Mantovano |
| --- | --- |

—

sammenlægningen af kommunerne Pieve di Coriano, Revere og Villa Poma har ført til oprettelsen af den nye kommune Borgo Mantovano

| — | sammenlægningen af kommunerne Sermide og Felonica har ført til oprettelsen af den nye kommune Sermide e Felonica. |
| --- | --- |

—

sammenlægningen af kommunerne Sermide og Felonica har ført til oprettelsen af den nye kommune Sermide e Felonica.

I overensstemmelse hermed er artikel 3 blevet ændret som følger:

»Produktionsområdet udgøres af den del af området i provinsen Mantova, som er egnet til pæredyrkning, og som omfatter følgende kommuner: Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara og Sermide e Felonica.«

Ændringen berører også punkt 5, litra c), i det resumé, der er tilgængeligt i DOOR-databasen, og den er medtaget i punkt 4 i enhedsdokumentet.

Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

–   Artikel 5 i den nuværende varespecifikation

Artikel 5 i den nuværende varespecifikation

Følgende afsnit:

»Regionen Lombardiet skal kontrollere, at de relevante tekniske betingelser, som der henvises til i artikel 4 ovenfor, er opfyldt. Pæretræer, som er egnede til produktion af »Pera Mantovana«, skal medtages i det relevante register, der oprettes, ajourføres og offentliggøres på årsbasis. En kopi af dette register skal indgives til de enkelte kommuner i produktionsområdet.

Det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug angiver, hvilke procedurer der skal følges med hensyn til registrering, indberetning af den årlige produktion og opnåelse af den tilsvarende certificering, med henblik på at sikre en korrekt og passende overvågning af den årligt anerkendte produktion, som markedsføres med den beskyttede geografisk betegnelse.«

er blevet erstattet med følgende tekst og flyttet til artikel 4:

»Alle faser af produktionsprocessen overvåges, og alt input og output registreres.

Kontrolorganet sikrer produktets sporbarhed ved hjælp af de registre over producenter og emballeringsvirksomheder, som kontrolorganet fører til dette formål, og ved hjælp af indberetningen af de anvendte matrikler og de producerede mængder. Alle erhvervsdrivende, som medtages i de relevante registre, er underlagt kontroller i henhold til varespecifikationen og den tilknyttede kontrolplan, som kontrolorganet udarbejder.«

Det var nødvendigt at erstatte dette afsnit for at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Kontrol af overholdelsen af de tekniske betingelser, der er beskrevet i varespecifikationen, er ikke regionen Lombardiets ansvar, men henhører under det kontrolorgan, som det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug har givet autorisation hertil.

Den nye ordlyd ændrer ikke bestemmelserne om, at pæreplantagerne skal medtages i registrene/listerne, og at produktionen skal indberettes, hvilket efter de gældende regler henhører direkte under kontrolorganet i henhold til den relevante kontrolplan, som er godkendt af ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug.

Der er således tale om en formel ændring af afsnittet, som ikke ændrer de hidtil anvendte kontrolprocedurer.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

–   Artikel 4 i den nuværende varespecifikation

Artikel 4 i den nuværende varespecifikation

| — | Følgende sætning udgår:

  »Anvendelse af kunstvanding, gødningspraksis og de øvrige dyrknings- og landbrugsteknikker skal følge de tekniske forskrifter, som de kompetente tjenester i regionen Lombardiet har fastlagt.«

  Dyrknings- og landbrugsmetoderne er en del af produktionsområdets historiske arv, og det offentlige spiller kun en understøttende rolle med det formål at forbedre produktkvaliteten ved at udarbejde landbrugsmæssige specifikationer og regler for at beskytte integreret produktion. Desuden — i tråd med den ændring, der henvises til i det foregående punkt — varetages rollen med at kontrollere overholdelsen af de i varespecifikationen beskrevne landbrugsmetoder af det kontrolorgan, der er godkendt af ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug.
  Denne ændring af afsnittet ændrer således ikke de hidtil anvendte kontrolprocedurer. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning udgår:

»Anvendelse af kunstvanding, gødningspraksis og de øvrige dyrknings- og landbrugsteknikker skal følge de tekniske forskrifter, som de kompetente tjenester i regionen Lombardiet har fastlagt.«

Dyrknings- og landbrugsmetoderne er en del af produktionsområdets historiske arv, og det offentlige spiller kun en understøttende rolle med det formål at forbedre produktkvaliteten ved at udarbejde landbrugsmæssige specifikationer og regler for at beskytte integreret produktion. Desuden — i tråd med den ændring, der henvises til i det foregående punkt — varetages rollen med at kontrollere overholdelsen af de i varespecifikationen beskrevne landbrugsmetoder af det kontrolorgan, der er godkendt af ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug.

Denne ændring af afsnittet ændrer således ikke de hidtil anvendte kontrolprocedurer.

| — | Følgende sætning:

  »De tilladte beplantningsafstande er de almindeligt anvendte, med en maksimal beplantningstæthed på 5 000 planter pr. hektar for nyplantninger.«

  er ændret som følger:

  »De tilladte beplantningsafstande er de almindeligt anvendte, med en maksimal beplantningstæthed på 6 000 planter pr. hektar.«

  Beplantningstætheden pr. hektar er øget til maksimalt 6 000 planter.
  I forlængelse af anmodningen om at indføre dyrkningsmetoden med en »lodret akse«, som er en videreudvikling af spindlen, foreslås det, at det maksimale antal planter pr. hektar øges fra 5 000 til 6 000 for at tilpasse planten til mere avancerede teknikker, samtidig med at kvaliteten af slutproduktet forbliver uændret, sådan som det er beskrevet i varespecifikationen. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning:

»De tilladte beplantningsafstande er de almindeligt anvendte, med en maksimal beplantningstæthed på 5 000 planter pr. hektar for nyplantninger.«

er ændret som følger:

»De tilladte beplantningsafstande er de almindeligt anvendte, med en maksimal beplantningstæthed på 6 000 planter pr. hektar.«

Beplantningstætheden pr. hektar er øget til maksimalt 6 000 planter.

I forlængelse af anmodningen om at indføre dyrkningsmetoden med en »lodret akse«, som er en videreudvikling af spindlen, foreslås det, at det maksimale antal planter pr. hektar øges fra 5 000 til 6 000 for at tilpasse planten til mere avancerede teknikker, samtidig med at kvaliteten af slutproduktet forbliver uændret, sådan som det er beskrevet i varespecifikationen.

| — | Følgende sætning:

  »De tilladte standardbeskæringsmetoder kan spores tilbage til den »emilianske vase« og variationer heraf. De espalieringsmetoder, der kan anvendes, er viften, spindlen og variationer heraf.« |
| --- | --- |

—

Følgende sætning:

»De tilladte standardbeskæringsmetoder kan spores tilbage til den »emilianske vase« og variationer heraf. De espalieringsmetoder, der kan anvendes, er viften, spindlen og variationer heraf.«

er ændret som følger:

»Standardbeskæringsmetoderne kan spores tilbage til den »emilianske vase« og variationer heraf. De espalieringsmetoder, der kan anvendes, er viften, spindlen, den »lodrette akse« og variationer heraf.«

Den »lodrette akse« er blevet medtaget blandt beskæringsmetoderne, da den udgør en videreudvikling af spindlen.

| — | Følgende sætning:

  »I dyrkningsmetoden skal der indgå mindst én beskæring om vinteren og to beskæringer i vækstsæsonen.«

  er ændret som følger:

  »I dyrkningsmetoden skal der indgå mindst én beskæring om vinteren.«

  Kravet om »to beskæringer i vækstsæsonen« udgår, eftersom sådanne operationer nu er forbudt af plantesundhedsmæssige årsager. Hvis man skærer grene af, der spirer, bliver det nemlig lettere for patogenet Erwinia amylovora, som giver ildsot, at trænge ind i planten. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning:

»I dyrkningsmetoden skal der indgå mindst én beskæring om vinteren og to beskæringer i vækstsæsonen.«

er ændret som følger:

»I dyrkningsmetoden skal der indgå mindst én beskæring om vinteren.«

Kravet om »to beskæringer i vækstsæsonen« udgår, eftersom sådanne operationer nu er forbudt af plantesundhedsmæssige årsager. Hvis man skærer grene af, der spirer, bliver det nemlig lettere for patogenet Erwinia amylovora, som giver ildsot, at trænge ind i planten.

Erwinia amylovora

| — | Følgende sætning:

  »Den mest fremherskende plantebeskyttelse skal så vidt muligt følge principperne for integreret eller biologisk bekæmpelse.«

  er omformuleret som følger:

  »Plantebeskyttelse skal følge principperne for integreret eller biologisk bekæmpelse.«

  Sætningen er blevet omformuleret for at gøre den mere præcis og gøre integreret eller biologisk bekæmpelse obligatorisk for pæreavlerne. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning:

»Den mest fremherskende plantebeskyttelse skal så vidt muligt følge principperne for integreret eller biologisk bekæmpelse.«

er omformuleret som følger:

»Plantebeskyttelse skal følge principperne for integreret eller biologisk bekæmpelse.«

Sætningen er blevet omformuleret for at gøre den mere præcis og gøre integreret eller biologisk bekæmpelse obligatorisk for pæreavlerne.

| — | Følgende sætning:

  »Maksimumproduktionen pr. hektar er 45 000 kg for alle tilladte sorter.«

  er ændret som følger:

  »Maksimumproduktionen pr. hektar er 55 000 kg for alle tilladte sorter.«

  Maksimumproduktionen pr. hektar er sat op til 55 000 kg for alle tilladte sorter. Det foreslås, at maksimumproduktionen pr. hektar sættes op fra 45 000 kg til 55 000 kg, eftersom de nye tekniske innovationer, som er blevet indført i landbruget i årenes løb (gødningsvanding, nye grundstammer, tættere beplantninger, nye sorter osv.) gør det muligt at opnå et højere udbytte, uden at det går ud over produktets iboende egenskaber. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning:

»Maksimumproduktionen pr. hektar er 45 000 kg for alle tilladte sorter.«

er ændret som følger:

»Maksimumproduktionen pr. hektar er 55 000 kg for alle tilladte sorter.«

Maksimumproduktionen pr. hektar er sat op til 55 000 kg for alle tilladte sorter. Det foreslås, at maksimumproduktionen pr. hektar sættes op fra 45 000 kg til 55 000 kg, eftersom de nye tekniske innovationer, som er blevet indført i landbruget i årenes løb (gødningsvanding, nye grundstammer, tættere beplantninger, nye sorter osv.) gør det muligt at opnå et højere udbytte, uden at det går ud over produktets iboende egenskaber.

| — | Følgende sætning udgår:

  »Under hensyntagen til sæsonudviklingen og de miljømæssige vækstbetingelser fastsætter regionen Lombardiet hvert år inden den 15. juli en vejledende gennemsnitlig enhedsproduktion inden for ovennævnte grænse for hver sort, der er anført i artikel 2.«

  Det foreslås, at denne beskrivelse af regionen Lombardiets kompetence udgår, da den ikke er relevant for indholdet i varespecifikationen, der tydeligt angiver den maksimale produktionsgrænse pr. hektar, som pæreavlerne skal overholde. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning udgår:

»Under hensyntagen til sæsonudviklingen og de miljømæssige vækstbetingelser fastsætter regionen Lombardiet hvert år inden den 15. juli en vejledende gennemsnitlig enhedsproduktion inden for ovennævnte grænse for hver sort, der er anført i artikel 2.«

Det foreslås, at denne beskrivelse af regionen Lombardiets kompetence udgår, da den ikke er relevant for indholdet i varespecifikationen, der tydeligt angiver den maksimale produktionsgrænse pr. hektar, som pæreavlerne skal overholde.

| — | Sætningen:

  »Hvis frugt, som betegnelsen »Pera Mantovana« BGB kan anvendes på, skal opbevares, skal køleteknikken anvendes.«

  er ændret som følger:

  »Hvis frugt, der kan markedsføres med betegnelsen »Pera Mantovana« BGB, skal opbevares, skal køleteknikken anvendes.«

  Sætningen er blevet omformuleret for at lægge større vægt på produktets egnethed til BGB-certificering. |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Hvis frugt, som betegnelsen »Pera Mantovana« BGB kan anvendes på, skal opbevares, skal køleteknikken anvendes.«

er ændret som følger:

»Hvis frugt, der kan markedsføres med betegnelsen »Pera Mantovana« BGB, skal opbevares, skal køleteknikken anvendes.«

Sætningen er blevet omformuleret for at lægge større vægt på produktets egnethed til BGB-certificering.

| — | Følgende sætning udgår:

  »Fugtigheden og temperaturen i kølelagrene skal være i overensstemmelse med kvalitetskravene.«

  Det anses for hensigtsmæssigt, at denne sætning udgår, da den ikke indeholder nogen objektive og målbare parametre og derfor er uklar og ufuldstændig. Desuden kan fugtigheds- og temperaturparametrene i lagrene variere alt efter kundernes forskellige krav med hensyn til produktets modenhed. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning udgår:

»Fugtigheden og temperaturen i kølelagrene skal være i overensstemmelse med kvalitetskravene.«

Det anses for hensigtsmæssigt, at denne sætning udgår, da den ikke indeholder nogen objektive og målbare parametre og derfor er uklar og ufuldstændig. Desuden kan fugtigheds- og temperaturparametrene i lagrene variere alt efter kundernes forskellige krav med hensyn til produktets modenhed.

| — | Sætningen:

  »Sorterne Conference, Decana del Comizio og Kaiser, der skal markedsføres om foråret, skal opbevares i kontrolleret atmosfære.«

  er ændret som følger:

  »De mængder af sorterne (Williams, Max Red Bartlett, Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio og Kaiser), der skal markedsføres om foråret, skal opbevares i kontrolleret atmosfære.«

  Dette er en formel rettelse for at præcisere, at der henvises til de »mængder«, som skal markedsføres.
  Desuden har indførelsen af nye opbevaringsteknikker betydet, at sorterne Williams, Max Red Bartlett og Abate Fetel også kan markedsføres om foråret. Derfor anmodes der om, at de medtages i varespecifikationen. |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Sorterne Conference, Decana del Comizio og Kaiser, der skal markedsføres om foråret, skal opbevares i kontrolleret atmosfære.«

er ændret som følger:

»De mængder af sorterne (Williams, Max Red Bartlett, Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio og Kaiser), der skal markedsføres om foråret, skal opbevares i kontrolleret atmosfære.«

Dette er en formel rettelse for at præcisere, at der henvises til de »mængder«, som skal markedsføres.

Desuden har indførelsen af nye opbevaringsteknikker betydet, at sorterne Williams, Max Red Bartlett og Abate Fetel også kan markedsføres om foråret. Derfor anmodes der om, at de medtages i varespecifikationen.

Tilknytning

Tilknytning

De oplysninger, der blev fremsendt i 1998 med henblik på at medtage »Pera Mantovana« i Den Europæiske Unions BOB- og BGB-register, er blevet tilføjet i varespecifikationen og indsat i punkt 5 i enhedsdokumentet. Dette er medtaget i punkt 5, litra d) og f), i det resumé, der er tilgængeligt i DOOR-databasen. Desuden er kravene til registreringen af »Pera Mantovana« blevet præciseret. Eftersom oplysningerne allerede er medtaget i registreringsfilen, er ændringen af rent redaktionel karakter.

Følgende oplysninger er tilføjet:

»Registreringsanmodningen bygger på kvaliteten af »Pera Mantovana«, som skyldes naturlige faktorer.

Området, der traditionelt er kendt som Oltrepò Mantovano, har nogle af de ældste og mest interessante beviser for dyrkning af kvalitetspærer.

Der er en tæt tilknytning mellem Oltrepò Mantovano-området og kendetegnene ved den historiske lokale produktion af pærer.

Området er domineret af en stor alluvial slette, hvor aflejringer fra forskellige afvandingsområder med tiden er løbet sammen. Dette har i høj grad beriget jorden med mineraler og gjort den frugtbar, hvilket gør det muligt at producere pærer med fremragende kvalitetsresultater.

Der kan dyrkes pærer i dette område uden at anvende nogen af de »kunstige« teknikker, som den teknologiske innovation har givet landbruget i de senere år, idet man på en passende måde udnytter de naturlige forhold i det pågældende område, som adskiller sig væsentligt fra de omkringliggende områder.

Talrige videnskabelige undersøgelser har vist, at dette område er særlig egnet til produktion af pærer og har bekræftet den bemærkelsesværdige frugtbarhed af den jord, hvor »Pera Mantovana« dyrkes.

Landbrugerne i området har dyrket pærer i flere hundrede år.

I mange århundreder var pærer en dyrebar frugt, som dog for størstedelens vedkommende var begrænset til adelens »broli« (køkkenhaver).

I det 20. århundrede betød forbedringer af markedsstrukturerne, transport- og lagerfaciliteterne, at der virkelig blev sat skub i pæredyrkningen, hvilket førte til forbedringer med hensyn til både mængde og kvalitet.«

Andet

Andet

Emballering og mærkning

Emballering og mærkning

Artikel 7 i den nuværende varespecifikation

Artikel 7 i den nuværende varespecifikation

| — | Afsnittet:

  »Når »Pera Mantovana« markedsføres til forbrug, skal de emballeres på en sådan måde, at det er muligt at påsætte særlige mærker. Beholderne skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at forseglingen brydes.«

  er ændret som følger:

  »Ved markedsføringen skal »Pera Mantovana« være emballeret på en sådan måde, at det er muligt at påsætte et specifikt mærke med ordene »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB), enten på 50 % af de enkelte stykker frugt i en pakke eller direkte på emballagen, hvis den er forseglet.«

  Følgende sætning udgår: »Beholderne skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at forseglingen brydes«. Der tilføjes en præcisering af, at »Pera Mantovana« skal emballeres på en sådan måde, at det er muligt at påsætte et særligt mærke, enten på 50 % af de enkelte stykker frugt eller direkte på emballagen, hvis den er forseglet.
  Med denne ændring tages der højde for en række problemer i forbindelse med de forskellige typer beholdere, der kan anvendes. Ikke alle beholdere er egnet til at blive forseglet, navnlig når der er tale om store emballager som kasser af træ og plast, hvor produktet sælges i løs vægt. For at sikre, at frugten kan identificeres, anses det for hensigtsmæssigt, at mindst 50 % af frugten i disse beholdere er forsynet med mærkater. Når der er tale om emballager uden mærkater på frugten, anses det for hensigtsmæssigt at forsegle emballagen, så indholdet ikke kan fjernes, uden at forseglingen brydes.
  Det ovenfor ændrede afsnit er også tilføjet i punkt 3.5 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnittet:

»Når »Pera Mantovana« markedsføres til forbrug, skal de emballeres på en sådan måde, at det er muligt at påsætte særlige mærker. Beholderne skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at forseglingen brydes.«

er ændret som følger:

»Ved markedsføringen skal »Pera Mantovana« være emballeret på en sådan måde, at det er muligt at påsætte et specifikt mærke med ordene »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB), enten på 50 % af de enkelte stykker frugt i en pakke eller direkte på emballagen, hvis den er forseglet.«

Følgende sætning udgår: »Beholderne skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at forseglingen brydes«. Der tilføjes en præcisering af, at »Pera Mantovana« skal emballeres på en sådan måde, at det er muligt at påsætte et særligt mærke, enten på 50 % af de enkelte stykker frugt eller direkte på emballagen, hvis den er forseglet.

Med denne ændring tages der højde for en række problemer i forbindelse med de forskellige typer beholdere, der kan anvendes. Ikke alle beholdere er egnet til at blive forseglet, navnlig når der er tale om store emballager som kasser af træ og plast, hvor produktet sælges i løs vægt. For at sikre, at frugten kan identificeres, anses det for hensigtsmæssigt, at mindst 50 % af frugten i disse beholdere er forsynet med mærkater. Når der er tale om emballager uden mærkater på frugten, anses det for hensigtsmæssigt at forsegle emballagen, så indholdet ikke kan fjernes, uden at forseglingen brydes.

Det ovenfor ændrede afsnit er også tilføjet i punkt 3.5 i enhedsdokumentet.

| — | Følgende sætninger er tilføjet for at give emballeringsvirksomhederne frihed med hensyn til den anvendte type emballage, så de bedre kan imødekomme markedets behov.

  »Alle typer emballage, som er godkendt i EU i henhold til gældende lovgivning, kan anvendes, uanset om den kan forsegles (kurve og bakker) eller er åben (kasser af træ og plast).« |
| --- | --- |

—

Følgende sætninger er tilføjet for at give emballeringsvirksomhederne frihed med hensyn til den anvendte type emballage, så de bedre kan imødekomme markedets behov.

»Alle typer emballage, som er godkendt i EU i henhold til gældende lovgivning, kan anvendes, uanset om den kan forsegles (kurve og bakker) eller er åben (kasser af træ og plast).«

| — | Afsnittet:

  »Produktet skal markedsføres mellem den 10. august og den 31. maj det følgende år og nærmere bestemt i de perioder, der angivet for de enkelte sorter nedenfor:
  Abate Fetel: 20. september-10. februar
  Conference: 15. oktober-30. maj
  Decana del Comizio: 30. september-30. marts
  Kaiser: 15. september-15. marts
  Max Red Bartlett: 20. august-10. november
  Williams: 10. august-10. november.«

  er ændret som følger:

  »Produktet skal markedsføres i perioden mellem den 15. juli og den 30. juni det følgende år.«

  Datoerne for, hvornår produktet kan markedsføres, er ændret som følger: »Produktet skal markedsføres i perioden mellem den 15. juli og den 30. juni det følgende år.« Følgende sætning udgår: »i de perioder, der angivet for de enkelte sorter nedenfor«. Oplysningerne for de enkelte sorter er blevet slettet i overensstemmelse hermed. Det foreslås, at start- og slutdatoerne for produktets markedsføring ændres: |
| --- | --- |

—

Afsnittet:

»Produktet skal markedsføres mellem den 10. august og den 31. maj det følgende år og nærmere bestemt i de perioder, der angivet for de enkelte sorter nedenfor:

Abate Fetel: 20. september-10. februar

Conference: 15. oktober-30. maj

Decana del Comizio: 30. september-30. marts

Kaiser: 15. september-15. marts

Max Red Bartlett: 20. august-10. november

Williams: 10. august-10. november.«

er ændret som følger:

»Produktet skal markedsføres i perioden mellem den 15. juli og den 30. juni det følgende år.«

Datoerne for, hvornår produktet kan markedsføres, er ændret som følger: »Produktet skal markedsføres i perioden mellem den 15. juli og den 30. juni det følgende år.« Følgende sætning udgår: »i de perioder, der angivet for de enkelte sorter nedenfor«. Oplysningerne for de enkelte sorter er blevet slettet i overensstemmelse hermed. Det foreslås, at start- og slutdatoerne for produktets markedsføring ændres:

| — | Startdato for produktets markedsføring: Den 15. juli i stedet for den 10. august for at fremme de tidlige sorter Carmen og Santa Maria, hvis medtagelse der er anmodet om, og fordi høsten i årenes løb oftere og oftere har måttet fremskyndes for alle sorter som følge af klimaændringerne. |
| --- | --- |

—

Startdato for produktets markedsføring: Den 15. juli i stedet for den 10. august for at fremme de tidlige sorter Carmen og Santa Maria, hvis medtagelse der er anmodet om, og fordi høsten i årenes løb oftere og oftere har måttet fremskyndes for alle sorter som følge af klimaændringerne.

| — | Slutdato for produktets markedsføring: Slutdatoen er flyttet fra den 31. maj til den 30. juni, da de moderne opbevaringsmetoder, som er blevet udviklet med tiden, gør det muligt at opbevare produktet i længere tid uden at forringe dets kvalitet. Desuden gør markedskravene det nødvendigt ikke at koncentrere udbuddet over en kort periode. De specifikke datoer for de enkelte sorters markedsføring hænger sammen med de sæsonbestemte vejrforhold, som i stigende grad varierer, og det er ikke længere realistisk at begrænse den til specifikke datoer. |
| --- | --- |

—

Slutdato for produktets markedsføring: Slutdatoen er flyttet fra den 31. maj til den 30. juni, da de moderne opbevaringsmetoder, som er blevet udviklet med tiden, gør det muligt at opbevare produktet i længere tid uden at forringe dets kvalitet. Desuden gør markedskravene det nødvendigt ikke at koncentrere udbuddet over en kort periode. De specifikke datoer for de enkelte sorters markedsføring hænger sammen med de sæsonbestemte vejrforhold, som i stigende grad varierer, og det er ikke længere realistisk at begrænse den til specifikke datoer.

| — | Afsnittet:

  »Beholderen skal være mærket med bogstaver af samme størrelse, som danner ordene »Pera Mantovana« efterfulgt af »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) og derefter navnet på sorten. Emballeringsvirksomhedens navn, firmanavn og adresse samt den oprindelige bruttovægt skal stå i samme synsfelt.«

  og følgende sætning i punkt 5, litra h), i resuméet:

  »På markedsføringstidspunktet skal produktet være påført ordene »Pera Mantovana« efterfulgt af »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) og et eventuelt mærke.«

  er ændret som følger:

  »Mærkningen »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) skal være placeret på forsiden af eller inden i emballagerne eller beholderne med tydelige og letlæselige store bogstaver af samme størrelse.
  Emballeringsvirksomhedens navn, varemærke eller firmanavn og adresse samt sortens navn kan også stå i samme synsfelt.«

  Placeringen af mærket »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) på emballagen er blevet præciseret. Det er blevet frivilligt at angive sorten, emballeringsvirksomhedens navn, varemærke eller firmanavn på emballagen, og kravet om at angive den oprindelige bruttovægt udgår, da det ikke er en typisk oplysning og ikke er obligatorisk for denne type produkt.
  Den foreslåede ændring berører punkt 3.6 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnittet:

»Beholderen skal være mærket med bogstaver af samme størrelse, som danner ordene »Pera Mantovana« efterfulgt af »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) og derefter navnet på sorten. Emballeringsvirksomhedens navn, firmanavn og adresse samt den oprindelige bruttovægt skal stå i samme synsfelt.«

og følgende sætning i punkt 5, litra h), i resuméet:

»På markedsføringstidspunktet skal produktet være påført ordene »Pera Mantovana« efterfulgt af »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) og et eventuelt mærke.«

er ændret som følger:

»Mærkningen »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) skal være placeret på forsiden af eller inden i emballagerne eller beholderne med tydelige og letlæselige store bogstaver af samme størrelse.

Emballeringsvirksomhedens navn, varemærke eller firmanavn og adresse samt sortens navn kan også stå i samme synsfelt.«

Placeringen af mærket »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) på emballagen er blevet præciseret. Det er blevet frivilligt at angive sorten, emballeringsvirksomhedens navn, varemærke eller firmanavn på emballagen, og kravet om at angive den oprindelige bruttovægt udgår, da det ikke er en typisk oplysning og ikke er obligatorisk for denne type produkt.

emballeringsvirksomhedens navn, varemærke eller firmanavn

Den foreslåede ændring berører punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

| — | I artiklen er følgende afsnit tilføjet:

  »Såfremt produktet sælges i løs vægt til den endelige forbruger fra emballage eller kasser, som er forseglet, eller som indeholder frugt med mærkater, skal det placeres i særlige rum eller beholdere, som tydeligt viser de samme oplysninger, der er påkrævet for emballager som omhandlet i varespecifikationen, eller de oplysninger, der er anført på emballagen til de enkelte stykker frugt, der skal sælges i løs vægt.«

  Formålet med at tilføje disse oplysninger er at regulere salget af produkter i løs vægt fra emballage eller kasser, som er forseglet, eller som indeholder frugt med mærkater, hvilket normalt er tilfældet på salgsstederne, for at sikre, at forbrugeren får alle de oplysninger, der er nødvendige for at genkende den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana«.
  Tilføjelsen berører punkt 3.6 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

I artiklen er følgende afsnit tilføjet:

»Såfremt produktet sælges i løs vægt til den endelige forbruger fra emballage eller kasser, som er forseglet, eller som indeholder frugt med mærkater, skal det placeres i særlige rum eller beholdere, som tydeligt viser de samme oplysninger, der er påkrævet for emballager som omhandlet i varespecifikationen, eller de oplysninger, der er anført på emballagen til de enkelte stykker frugt, der skal sælges i løs vægt.«

Formålet med at tilføje disse oplysninger er at regulere salget af produkter i løs vægt fra emballage eller kasser, som er forseglet, eller som indeholder frugt med mærkater, hvilket normalt er tilfældet på salgsstederne, for at sikre, at forbrugeren får alle de oplysninger, der er nødvendige for at genkende den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana«.

Tilføjelsen berører punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

| — | Afsnittet:

  »Efter anmodning fra de berørte producenter kan der anvendes et grafisk symbol. Symbolet består af den bestemte udførelse af det særlige logo, herunder de eventuelt specificerede farver, og det skal anvendes i forening med den geografiske betegnelse.«

  udgår og erstattes med følgende:

  »Mærket er en mærkat, som er stor nok til at sikre en god synlighed. Formen er koncentrisk og elliptisk med gul på indersiden (Yellow p 102 c) og rød på ydersiden (Pantone p485) og indeholder ordene »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) med hvide store bogstaver i skrifttypen ITC Avant Garde Gothic.
  Det er muligt at anvende udtryk, der henviser til virksomheder, navne, firmanavne, private varemærker og konsortier, når disse ikke har til formål at reklamere for produktet og ikke kan vildlede køberen. Disse udtryk skal stå i det inderste gulfarvede område på etiketten, emballagen eller mærkaten med bogstaver af samme størrelse eller mindre end de bogstaver, der er anvendt til den beskyttede geografiske betegnelse.«

  Afsnittet er blevet erstattet med mere præcise bestemmelser, der er i tråd med de tidligere ændringer vedrørende mærket, hvis grafiske karakteristika og størrelse er blevet fastlagt for at sikre produktets synlighed og væsentlige genkendelighed.
  Desuden foreslås det, at der skal kunne anvendes udtryk, som henviser til virksomheder, navne, firmanavne, private varemærker og konsortier, når disse ikke har til formål at reklamere for produktet og ikke kan vildlede køberen. Disse udtryk skal stå i det inderste gulfarvede område på etiketten, emballagen eller mærkaten med bogstaver af samme størrelse eller mindre end de bogstaver, der er anvendt til den beskyttede geografiske betegnelse. |
| --- | --- |

—

Afsnittet:

»Efter anmodning fra de berørte producenter kan der anvendes et grafisk symbol. Symbolet består af den bestemte udførelse af det særlige logo, herunder de eventuelt specificerede farver, og det skal anvendes i forening med den geografiske betegnelse.«

udgår og erstattes med følgende:

»Mærket er en mærkat, som er stor nok til at sikre en god synlighed. Formen er koncentrisk og elliptisk med gul på indersiden (Yellow p 102 c) og rød på ydersiden (Pantone p485) og indeholder ordene »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) med hvide store bogstaver i skrifttypen ITC Avant Garde Gothic.

Det er muligt at anvende udtryk, der henviser til virksomheder, navne, firmanavne, private varemærker og konsortier, når disse ikke har til formål at reklamere for produktet og ikke kan vildlede køberen. Disse udtryk skal stå i det inderste gulfarvede område på etiketten, emballagen eller mærkaten med bogstaver af samme størrelse eller mindre end de bogstaver, der er anvendt til den beskyttede geografiske betegnelse.«

Afsnittet er blevet erstattet med mere præcise bestemmelser, der er i tråd med de tidligere ændringer vedrørende mærket, hvis grafiske karakteristika og størrelse er blevet fastlagt for at sikre produktets synlighed og væsentlige genkendelighed.

Desuden foreslås det, at der skal kunne anvendes udtryk, som henviser til virksomheder, navne, firmanavne, private varemærker og konsortier, når disse ikke har til formål at reklamere for produktet og ikke kan vildlede køberen. Disse udtryk skal stå i det inderste gulfarvede område på etiketten, emballagen eller mærkaten med bogstaver af samme størrelse eller mindre end de bogstaver, der er anvendt til den beskyttede geografiske betegnelse.

| — | Følgende sætning udgår:

  »Ordlyden »Made in Italy« skal også være påført de partier, der er beregnet på eksport.«

  Det foreslås at lade oplysningerne om »Made in Italy« udgå, da der allerede er krav om dette i den gældende lovgivning. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning udgår:

»Ordlyden »Made in Italy« skal også være påført de partier, der er beregnet på eksport.«

Det foreslås at lade oplysningerne om »Made in Italy« udgå, da der allerede er krav om dette i den gældende lovgivning.

Mærkning

Mærkning

For at gøre produktet mere genkendeligt blev det anset for hensigtsmæssigt at medtage et billede af mærket i varespecifikationen og i punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Image 2

Kontrolorgan

Kontrolorgan

I henhold til artikel 7 i den ændrede varespecifikation er henvisningen til kontrolorganet nu tilføjet som følger:

»Varespecifikationens overholdelse kontrolleres i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det kontrolorgan, som er udpeget til kontrol af den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana«, er CSQA Certificazioni srl — Via S. Gaetano, 74 — 36016 Thiene (VI) — Italien, tlf. +39 0445313011, fax +39 0445313070 — csqa@csqa.it.«

Dermed tilpasses varespecifikationen til de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 7, litra g), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

ENHEDSDOKUMENT

»PERA MANTOVANA«

»PERA MANTOVANA«

EU-nr.: PGI-IT-01533-AM01 — 19.7.2018

EU-nr.: PGI-IT-01533-AM01 — 19.7.2018

BGB (X) BOB ( )

BGB (X) BOB ( )

1.   Betegnelse [på BOB eller BGB]

Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Pera Mantovana«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Pera Mantovana« henviser udelukkende til frugt af følgende pæresorter: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Williams, Carmen og Santa Maria.

På markedsføringstidspunktet skal »Pera Mantovana« have følgende egenskaber:

Abate Fetel

Abate Fetel

Skræl: lysegrøn-gullig og rustrød omkring blomsten og stilken

Form: kalabasformet og relativt aflang

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Conference

Conference

Skræl: grøngul med stærk rustdannelse omkring blomsten, der ofte ses på hele den nederste tredjedel af frugten

Form: pæreformet og ofte symmetrisk

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Decana del Comizio

Decana del Comizio

Skræl: glat, lysegrøn-gullig, ofte med en rosa farve, spredt rustdannelse

Form: topformet

Størrelse: diameter på mindst 70 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 4,5/0,5 kg/cm2.

2

Kaiser

Kaiser

Skræl: ru, fuldstændig dækket af rust

Form: kalabasformet/pæreformet

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Williams og Max Red Bartlett

Williams og Max Red Bartlett

Skræl: glat, gul grundfarve mere eller mindre dækket med

rosa eller klar rød farve, undertiden stribet

Form: kort kvædeformet eller pæreformet

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 7,0/0,5 kg/cm2.

2

Santa Maria

Santa Maria

Skræl: glat med lysegrøn-gullig grundfarve

Form: pæreformet eller afstumpet pæreform

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Carmen

Carmen

Skræl: grøn med lyserøde områder

Form: kalabasformet og en smule aflang

Størrelse: diameter på mindst 60 mm

Minimumssukkerindhold: 11 Brix-grader

Maksimumsfasthed: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af dyrkningen og høsten skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ved markedsføringen skal »Pera Mantovana« være emballeret på en sådan måde, at det er muligt at påsætte et specifikt mærke med ordene »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB), enten på 50 % af de enkelte stykker frugt i en pakke eller direkte på emballagen, hvis den er forseglet.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen »Pera Mantovana« og »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) skal være placeret på forsiden af eller inden i emballagerne eller beholderne med tydelige og letlæselige store bogstaver af samme størrelse.

Emballeringsvirksomhedens navn, varemærke eller firmanavn og adresse samt sortens navn kan også stå i samme synsfelt.

Såfremt produktet sælges i løs vægt til den endelige forbruger fra emballage eller kasser, som er forseglet, eller som indeholder frugt med mærkater, skal det placeres i særlige rum eller beholdere, som tydeligt viser de samme oplysninger, der er påkrævet for emballager, eller de oplysninger, der er anført på emballagen til de enkelte stykker frugt, der skal sælges i løs vægt.

Mærket ser ud som følger:

Image 3

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgræsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgræsning

Produktionsområdet, der også er kendt som Oltrepò Mantovano, udgøres af den del af området i provinsen Mantova, som er egnet til pæredyrkning, og som omfatter følgende kommuner: Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara og Sermide e Felonica.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Registreringsanmodningen bygger på kvaliteten af »Pera Mantovana«, som skyldes naturlige faktorer.

Der er en tæt tilknytning mellem Oltrepò Mantovano-området og kendetegnene ved den historiske lokale produktion af pærer.

Området, der traditionelt er kendt som Oltrepò Mantovano, har nogle af de ældste og mest interessante beviser for dyrkning af kvalitetspærer.

Området er domineret af en stor alluvial slette, hvor aflejringer fra forskellige afvandingsområder med tiden er løbet sammen. Dette har i høj grad beriget jorden med mineraler og gjort den frugtbar, hvilket gør det muligt at producere pærer med fremragende kvalitetsresultater.

Der kan dyrkes pærer i dette område uden at anvende nogen af de »kunstige« teknikker, som den teknologiske innovation har givet landbruget i de senere år, idet man på en passende måde udnytter de naturlige forhold i det pågældende område, som adskiller sig væsentligt fra de omkringliggende områder.

Talrige videnskabelige undersøgelser har vist, at dette område er særlig egnet til produktion af pærer og har bekræftet den bemærkelsesværdige frugtbarhed af den jord, hvor »Pera Mantovana« dyrkes.

Landbrugerne i området har dyrket pærer i flere hundrede år.

I mange århundreder var pærer en dyrebar frugt, som dog for størstedelens vedkommende var begrænset til adelens »broli« (køkkenhaver).

I det 20. århundrede betød forbedringer af markedsstrukturerne, transport- og lagerfaciliteterne, at der virkelig blev sat skub i pæredyrkningen, hvilket førte til forbedringer med hensyn til både mængde og kvalitet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

Det italienske ministerium indledte den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana« i Gazzetta Ufficiale (det italienske statstidende) nr. 114 af 18. maj 2018.

Gazzetta Ufficiale

Varespecifikationens fulde tekst er tilgængelig på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/54

---

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring
  af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren
  i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 93/08)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Drôme«

PGI-FR-A1121-AM02

Meddelelsesdato: 14. december 2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Organoleptisk beskrivelse af vinene

Den »organoleptiske beskrivelse af produkterne« er blevet præciseret i punkterne om vinenes farve: »Rødvinene kan drikkes unge og kølige. De har en kraftig farve, der spænder fra hindbærrød til granatrød.

Rosévinene har en god balance, som bidrager til at bevare deres frugtagtige karakter. De har en række farver, der spænder fra sart laksefarvet til en kraftigere rosa farve med mere violette nuancer.

Hvidvinene, hvis farver spænder fra lysegul med et grønt skær til gul med et gyldent skær, er tørre, friske og fine med blomsteragtige noter.«

2.   Det geografiske område og området i umiddelbar nærhed

Sammensætningen af det geografiske område og af området i umiddelbar nærhed er blevet omarbejdet til en liste over kommuner, jf. den geografiske kode for 2020, som er den nationale reference, hvor kommunerne angives under de enkelte departementer. Denne omarbejdning til en liste over kommuner er en formel ændring, som ikke medfører en ændring af det geografiske område og området i umiddelbar nærhed.

3.   Vinstoksorter

Vinstoksorterne til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« suppleres med følgende ti sorter: Artaban N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Solaris B, Soreli B, Souvignier gris, Vidoc N og Voltis B.

Der er tale om sorter, som menes at være resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af vin med den beskyttede geografiske betegnelse, hvad angår både fysiologiske og ønologiske egenskaber. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse.

4.   Tilknytning til det geografiske område

Påvisningen af tilknytningen, som bygger på samspillet mellem det geografiske områdes egenart og produktets særlige egenskaber, styrkes ved tilføjelse af følgende sætning:

»Et særligt mesoklima i overgangsområdet mellem det subtropiske middelhavsklima og det halvkontinentale klima skaber gode betingelser for BGB-druesorterne på marker med skråninger eller lavtliggende skråninger med veldrænet jord, som opvarmes hurtigt. Dette samspil gør det muligt at bevare druernes primære aromaer og fremstille friske vine, der er kendetegnet ved frugt- eller blomsteragtige noter.«

5.   Vigtigste kontrollerede punkter i varespecifikationen

Listen over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og metoden til evaluering heraf er blevet ændret for at gøre det klart, at i tilfælde af en anomali, der konstateres under den interne kontrol, foretages den organoleptiske undersøgelse af vin på fad eller i salgsemballage af organisationen til beskyttelse og forvaltning af betegnelsen (ODG). Dette svarer til bestemmelserne i kontrolplanen.

6.   Kontrolmyndighed

Kapitel III i varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« suppleres med kontaktoplysninger for »Institut National de l'Origine et de la Qualité« (INAO), som er kontrolmyndigheden. Inspektionen udføres på INAO's vegne af kontrolinstansen Certipaq.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Drôme

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen(e)

Ikkemousserende rødvine, rosévine og hvidvine

For ikkemousserende vine svarer det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer og det totale svovldioxidindhold til det, der er fastsat i EU-lovgivningen (tærskel eller grænse).

Rødvinene kan drikkes unge og kølige. De har en kraftig farve, der spænder fra hindbærrød til granatrød.

Rosévinene har en god balance, som bidrager til at bevare deres frugtagtige karakter. De har en række farver, der spænder fra sart laksefarvet til en kraftigere rosa farve med mere violette nuancer.

Hvidvinene, hvis farver spænder fra lysegul med et grønt skær til gul med et gyldent skær, er tørre, friske og fine med blomsteragtige noter.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Samlet maksimalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimumsalkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Samlet minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt indhold af svovldioxid (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske egenskaber

Samlet maksimalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimumsalkoholindhold (i % vol.)

9

Samlet minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt indhold af svovldioxid (i milligram pr. liter)

Mousserende kvalitetsrødvine, -rosévine og -hvidvine

For de mousserende kvalitetsvine svarer det virkelige alkoholindhold, det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid til det, der er fastsat i EU-lovgivningen (tærskel eller grænse).

De mousserende kvalitetsvine har en behagelig friskhed med frugtagtige aromaer.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Samlet maksimalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimumsalkoholindhold (i % vol.) | |
| Samlet minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt indhold af svovldioxid (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske egenskaber

Samlet maksimalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimumsalkoholindhold (i % vol.)

Samlet minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt indhold af svovldioxid (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal, hvad angår ønologiske fremgangsmåder, opfylde de krav, der er fastsat i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

b.   Maksimalt udbytte

120 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænsning af det geografiske område

Druehøsten og fremstillingen og forarbejdningen af ikke-mousserende vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« foregår i hele departementet Drômes område, jf. den officielle geografiske kode (COG) for 2020.

Druehøsten og fremstillingen og forarbejdningen af mousserende kvalitetsvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« foregår i departementet Drôme, dog ikke i følgende kommuner:

Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d'Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny og Véronne.

7.   Vigtigste druesort(er)

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrufiac B — Arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubun N — Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Brachet N — Braquet

Brun fourca N

Brun argenté N — Vaccarèse

Béclan N — Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colobel N

Colombard B

Colombaud B — Bouteillan

Corbeau N — Douce noire

Cot N — Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B — Gros Courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B — Cruchen

César N

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Etraire de la Dui N

Fer N — Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Florental N

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Garonnet N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N — Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N — Dame noire

Landal N

Lauzet B

Len de l'El B — Loin de l'Oeil

Liliorila B

Listan B — Palomino

Lledoner pelut N

Léon Millot N

Macabeu B — Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B — Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N — Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N — Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N — Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

Muscat cendré B — Muscat, Moscato

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N — Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B — Araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N — Espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N — Ploussard

Prior N

Prunelard N

Raffiat de Moncade B

Ravat blanc B

Rayon d'or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N — Aspiran noir

Rivairenc blanc B — Aspiran blanc

Rivairenc gris G — Aspiran gris

Romorantin B — Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N — Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B — Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart og produktets egenart

Området for den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme«, der ligger i departementet Drôme i Rhône-Alpes-regionen, har en varieret geografi, hvoraf næsten to tredjedele er bjergterræn. Området ligger i Rhône-dalen, på Rhône-flodens venstre bred, og strækker sig næsten 135 km fra nord til syd og omtrent et hundrede kilometer fra øst til vest.

Landbruget, der er kendetegnet ved en diversificeret produktion, er et vigtigt erhverv i Drôme. Det er baseret på familielandbrug (gennemsnitligt 3 hektar), som har kunnet klare sig på grund af denne diversificering: trædyrkning, blandede afgrøder, frø, oliven, lavendel og aromatiske planter osv. Dog er visse produktioner, som f.eks. vinavl, stort set repræsenteret i hele området, navnlig på skråninger og lavtliggende skråninger.

I departementet Drôme findes der ler- og kalkholdig stenet jord og jord med stenholdige lag (på skråninger og tinder), som giver vinstokkene en regelmæssig vandforsyning og sørger for, at den absorberede varme frigives i løbet af natten. Der findes også løs jord og sandjord, som giver en mere blandet vandforsyning. Disse mange forskellige jordbundstyper er årsagen til de mange forskellige vinstoksorter.

Klimaet i Drôme er kontinentalt i den nordlige del og bliver gradvist mere middelhavspræget syd for Valence. De østlige to tredjedele af departementet er kendetegnet ved påvirkningen fra bjergene, navnlig over 600-700 meters højde. Disse påvirkninger resulterer i en række forskellige lokale klimaer.

Nedbørsmængden er forholdsvis stor, også i Middelhavsområdet. Nedbørsmængden er ret godt fordelt over hele året i den nordlige del af departementet, men bliver større om efteråret og mindre om sommeren, jo længere man bevæger sig mod syd. Der er to primære vindtyper: mistralvinden (nordlig vind) og havvinden (sydlig vind). Mistralvinden udtørrer luften, mens havvinden medbringer den milde og fugtige luft fra Middelhavet. Disse vinde, som skyldes forskellen i atmosfæretrykket mellem de nordlige og sydlige områder, kan være kraftige, navnlig i Rhône-dalen, men de er gavnlige og nødvendige for vindyrkningen.

Drômes varierede jordbund og klima egner sig til en lang række forskellige sorter, men produktionen er primært rettet mod rødvinene (omkring halvdelen i volumen).

I den nordlige del af departementet, der er påvirket af produktionen af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Crozes-Hermitage«, anvendes der normalt kun én sort: Rød- og rosévinene er fremstilles primært af Syrah N og Gamay N, mens hvidvinene fremstilles af Marsanne B, Roussanne B og Viognier B.

Omvendt skaber en lang række klimatiske og geologiske påvirkninger i den sydlige og østlige del af departementet gode betingelser for dyrkning af en bred vifte af sorter. Rød- og rosévinene fremstilles af Grenache N, Merlot N, Syrah N, Cabernet-Sauvignon N, Gamay N, Cinsault N eller Carignan N eller endog Marselan N og Caladoc N for at tilpasse produktionen til middelhavsklimaet. Hvidvinene fremstilles af Chardonnay B, Aligoté B og Viognier B.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Et særligt mesoklima i overgangsområdet mellem det subtropiske middelhavsklima og det halvkontinentale klima skaber gode betingelser for BGB-druesorterne på marker med skråninger eller lavtliggende skråninger med veldrænet jord, som opvarmes hurtigt. Dette samspil gør det muligt at bevare druernes primære aromaer og fremstille friske vine, der er kendetegnet ved frugt- eller blomsteragtige noter.

Arkæologiske fund, navnlig amforaer, viser, at vindyrkningen har præget Drôme-landskabet siden det andet århundrede e.Kr.

»Den galliske vin« fra Rhône-dalen opnåede stor succes på de romerske borde. På det tidspunkt blev skovene ryddet, og skråningerne med vinstokke gjorde denne region til en af de smukkeste i Gallien.

Drôme-områdets forskelligartethed har i tidens løb krævet en bred vifte af knowhow, sorter og frem for alt en konstant tilpasning for at forbedre vindyrkningsarealernes placering i miljøet, samtidig med at biodiversiteten respekteres.

Kombinationen af påvirkninger fra det halvkontinentale klima og middelhavsklimaet fremmer produktionen af afbalancerede vine med et aromatisk udtryk og en karakteristisk friskhed for ikke-mousserende og mousserende kvalitetsvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme«.

Vindyrkningsegenskaberne ved det område, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme«, understøttes også af den langvarige produktion af moderpodestammer og vinstokke.

Fra Tain l'Hermitage i den helt sydlige del af departementet til Diois eller Montélimar-sletten har vindyrkningen rødder i landbrugernes sædvaner og kulturelle traditioner. Vinproduktionen er i øvrigt den næststørste produktionssektor i Drôme efter trædyrkning.

Der afsættes årligt ca. 35 000 hl vin under den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme«, og sektoren er organiseret omkring 100 vinproducenter, heraf 63 specifikke vinkældre.

En stadig større synergi mellem vinproduktionen og det direkte salg af vin til små vinkældre, den lokale gastronomi, talrige festligheder og landboturisme, navnlig med vinruter, gør det muligt at udvikle »Drôme«-vinenes unikke karakter. Vinmarkeder som f.eks. »Salon des vins de Tain l'Hermitage« og udgivelsen af den løbende ajourførte turistguide »Promenade Gourmande dans la Drôme« bidrager til »Drôme«-vinenes omdømme hos de lokale forbrugere.

På nationalt plan beskrives vinene under den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« i »Guide Hachette des vins«, og de præmieres ofte i forbindelse med »Concours Général Agricole de Paris«.

Alt dette bidrager til at fremme »Drôme«-vinenes omdømme på både lokalt og nationalt plan.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« kan suppleres med navnet på følgende mindre geografiske enheder:

| | »Comté de Grignan« og |
| --- | --- |

»Comté de Grignan« og

| | »Coteaux de Montélimar«. |
| --- | --- |

»Coteaux de Montélimar«.

Vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme« suppleret med navnet på den geografiske enhed »Comté de Grignan« eller »Coteaux de Montélimar« og navnet på en eller flere druesorter fremstilles af de sorter, der er klassificeret som druesorter til vinfremstilling på følgende liste:

Alicante Henri Bouschet N, Aligoté B, Aramon N, Artaban N, Arinarnoa N, Aubun N, Barbaroux Rs, Bourboulenc B, Cabernet franc N, Cabernet-Sauvignon N, Caladoc N, Carignan blanc B, Carignan N, Chardonnay B, Chasan B, Chenanson N, Chenin B, Cinsaut N, Clairette B, Clairette rose Rs, Colombard B, Cot N, Counoise N, Egiodola N, Floréal B, Gamay N, Ganson N, Grenache blanc B, Grenache gris G, Grenache N, Gros manseng B, Macabeu B, Marsanne B, Marselan N, Merlot N, Mourvèdre N, Muscardin N, Monarch N, Muscaris B, Muscat à petits grains B, Muscat à petits grains Rg, Muscat d'Alexandrie B, Muscat de Hambourg N, Nielluccio N, Petit manseng B, Petit verdot N, Pinot gris G, Pinot noir N, Piquepoul blanc B, Piquepoul gris G, Piquepoul noir N, Portan N, Prior N, Rosé du var Rs, Roussanne B, Sauvignon B, Sauvignon gris G, Sciaccarello N, Semillon B, Solaris B, Soreli B, Souvignier gris, Syrah N, Tannat N, Tempranillo N, Terret gris G, Terret noir N, Tibouren N, Ugni blanc B, Vermentino B, Viognier B., Vidoc N og Voltis B.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, hvor det som en undtagelse er tilladt at fremstille og forarbejde vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme«, eventuelt suppleret med navnet på en af de i punkt 2 nævnte mindre geografiske enheder, omfatter de tilgrænsende distrikter til det geografiske område (departementet Drôme), nemlig følgende kommuner (fordelt på departementer), jf. den officielle geografiske kode (COG) for 2020:

Departementet Alpes-de-Haute-Provence (04):

(87 kommuner)

Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Château-Arnoux-Saint-Auban, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, L'Escale, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Ganagobie, Gigors, L'Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mallefougasse-Augès, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, La Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Peyruis, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousse, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l'Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Tulle, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire, Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volonne og Volx.

Departementet Hautes-Alpes (05):

(126 kommuner)

Ancelle, Aspremont, Aspres-lès-Corps, Aspres-sur-Buëch, Aubessagne, Avançon, Baratier, Barcillonnette, Barret-sur-Méouge, La Bâtie-Montsaléon, La Bâtie Neuve, La Bâtie-Vieille, La Beaume, Le Bersac, Bréziers, Buissard, Chabestan, Chabottes, Champoléon, Chanousse, La Chapelle-en-Valgaudémar, Châteauneuf-d'Oze, Châteauroux-les-Alpes, Châteauvieux, Chorges, Crévoux, Crots, Dévoluy, Embrun, Éourres, L'Épine, Esparron, Espinasses, Étoile-Saint-Cyrice, La Fare-en-Champsaur, La Faurie, Forest-Saint-Julien, Fouillouse, La Freissinouse, Furmeyer, Gap, Garde-Colombe, Le Glaizil, La Haute-Beaume, Jarjayes, Laragne-Montéglin, Lardier-et-Valença, Laye, Lazer, Lettret, Manteyer, Méreuil, Monêtier-Allemont, Montbrand, Montclus, Montgardin, Montjay, Montmaur, Montrond, La Motte-en-Champsaur, Moydans, Neffes, Nossage-et-Bénévent, Le Noyer, Orcières, Orpierre, Les Orres, Oze, Pelleautier, La Piarre, Le Poët, Poligny, Prunières, Puy-Saint-Eusèbe, Puy-Sanières, Rabou, Rambaud, Réallon, Remollon, Ribeyret, La Roche-des-Arnauds, Rochebrune, La Rochette, Rosans, Rousset, Saint-André-d'Embrun, Saint-André-de-Rosans, Saint-Apollinaire, Saint-Auban-d'Oze, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Saint-Étienne-le-Laus, Saint-Firmin, Saint-Jacques-en-Valgodemard, Saint-Jean-Saint-Nicolas, Saint-Julien-en-Beauchêne, Saint-Julien-en-Champsaur, Saint-Laurent-du-Cros, Saint-Léger-les-Mélèzes, Saint-Maurice-en-Valgodemard, Saint-Michel-de-Chaillol, Saint-Pierre-Avez, Saint-Pierre-d'Argençon, Saint-Sauveur, Sainte-Colombe, Le Saix, Saléon, Salérans, La Saulce, Le Sauze-du-Lac, Savines-le-Lac, Savournon, Serres, Sigottier, Sigoyer, Sorbiers, Tallard, Théus, Trescléoux, Upaix, Val Buëch-Méouge, Valdoule, Valserres, Ventavon, Veynes, Villar-Loubière og Vitrolles.

Departementet Ardèche (07):

(189 kommuner)

Accons, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alboussière, Alissas, Andance, Annonay, Arcens, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Aubignas, Baix, Beauchastel, Beauvène, Belsentes, Bidon, Boffres, Bogy, Borée, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chalencon, Le Chambon, Champagne, Champis, Chanéac, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Châteauneuf-de-Vernoux, Cheminas, Le Cheylard, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Creysseilles, Cruas, Davézieux, Désaignes, Devesset, Dornas, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Félines, Flaviac, Freyssenet, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Gluiras, Glun, Gourdon, Gras, Guilherand-Granges, Issamoulenc, Jaunac, Labatie-d'Andaure, Lachapelle-sous-Chanéac, Lafarre, Lalouvesc, Lamastre, Larnas, Lemps, Limony, Lyas, Marcols-les-Eaux, Mariac, Mars, Mauves, Meysse, Monestier, Nozières, Les Ollières-sur-Eyrieux, Ozon, Pailharès, Peaugres, Peyraud, Plats, Pourchères, Le Pouzin, Pranles, Préaux, Privas, Quintenas, Rochemaure, Rochepaule, Rochessauve, La Rochette, Roiffieux, Rompon, Saint-Agrève, Saint-Alban-d'Ay, Saint-Andéol-de-Fourchades, Saint-André-en-Vivarais, Saint-Apollinaire-de-Rias, Saint-Barthélemy-Grozon, Saint-Barthélemy-le-Meil, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Basile, Saint-Bauzile, Saint-Christol, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cierge-sous-le-Cheylard, Saint-Clair, Saint-Clément, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Étienne-de-Serre, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-Lachamp, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Jacques-d'Atticieux, Saint-Jean-Chambre, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-Roure, Saint-Jeure-d'Andaure, Saint-Jeure-d'Ay, Saint-Julien d'Intres, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-le-Roux, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d'Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martial, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-de-Valamas, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-en-Chalencon, Saint-Michel-d'Aurance, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-sur-Doux, Saint-Pierreville, Saint-Priest, Saint-Prix, Saint-Remèze, Saint-Romain-d'Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sylvestre, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, Silhac, Soyons, Talencieux, Le Teil, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Valvignères, Vanosc, Vaudevant, Vernosc-lès-Annonay, Vernoux-en-Vivarais, Veyras, Villevocance, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance og La Voulte-sur-Rhône.

Departementet Isère (38):

(383 kommuner)

Les Adrets, Agnin, L'Albenc, Allemond, Allevard, Ambel, Anjou, Anthon, Artas, Assieu, Auberives-en-Royans, Auberives-sur-Varèze, Auris, Autrans-Méaudre en Vercors Avignonet, Barraux, Beaucroissant, Beaufin, Beaufort, Beaulieu, Beaurepaire, Beauvoir-de-Marc, Beauvoir-en-Royans, Bellegarde-Poussieu, Bernin, Besse, Bessins, Biviers, Bossieu, Bougé-Chambalud, Le Bourg-d'Oisans, Bressieux, Bresson, Brézins, Brié-et-Angonnes, Brion, La Buisse, La Buissière, Chalon, Le Champ-près-Froges, Champ-sur-Drac, Champagnier, Champier, Chamrousse, Chanas, Chantepérier, Chantesse, Chapareillan, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charantonnay, Charnècles, Charvieu-Chavagneux, Chasse-sur-Rhône, Chasselay, Château-Bernard, Châtel-en-Trièves, Châtelus, Châtenay, Châtonnay, Chatte, Chavanoz, Chevrières, Le Cheylas, Cheyssieu, Chichilianne, Chirens, Cholonge, Chonas-l'Amballan, Choranche, Chuzelles, Claix, Clavans-en-Haut-Oisans, Clelles, Clonas-sur-Varèze, Cognet, Cognin-les-Gorges, La Combe-de-Lancey, Corenc, Cornillon-en-Trièves, Corps, Corrençon-en-Vercors, La Côte-Saint-André, Les Côtes-d'Arey, Les Côtes-de-Corps, Coublevie, Cour-et-Buis, Cras, Crêts-en-Belledonne, Crolles, Culin, Les-Deux-Alpes, Diémoz, Domène, Échirolles, Engins, Entraigues, Entre-deux-Guiers, Estrablin, Eybens, Eyzin-Pinet, Faramans, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, La Forteresse, Le Freney-d'Oisans, La Frette, Froges, La Garde, Gières, Gillonnay, Goncelin, Grenay, Grenoble, Gresse-en-Vercors, Le Gua, Le Haut-Bréda, Herbeys, Heyrieux, Huez, Hurtières, Izeaux, Izeron, Janneyrias, Jarcieu, Jardin, Jarrie, Laffrey, Lalley, Lans-en-Vercors, Laval, Lavaldens, Lavars, Lentiol, Lieudieu, Livet-et-Gavet, Lumbin, Luzinay, Malleval-en-Vercors, Marcieu, Marcilloles, Marcollin, Marnans, Mayres-Savel, Mens, Meylan, Meyrieu-les-Étangs, Meyssiez, Miribel-Lanchâtre, Miribel-les-Échelles, Mizoën, Moidieu-Détourbe, Moirans, Moissieu-sur-Dolon, Monestier-d'Ambel, Monestier-de-Clermont, Le Monestier-du-Percy, Monsteroux-Milieu, Mont-Saint-Martin, Montagne, Montaud, Montbonnot-Saint-Martin, Montchaboud, Monteynard, Montfalcon, Montseveroux, Morette, La Morte, La Motte-d'Aveillans, La Motte-Saint-Martin, Mottier, Le Moutaret, La Mure, La Murette, Murianette, Murinais, Nantes-en-Ratier, Notre-Dame-de-Commiers, Notre-Dame-de-l'Osier, Notre-Dame-de-Mésage, Notre-Dame-de-Vaulx, Noyarey, Oris-en-Rattier, Ornacieux-Balbins,Ornon, Oulles, Oytier-Saint-Oblas, Oz, Pact, Pajay, Le Péage-de-Roussillon, Pellafol, Penol, Percy, La Pierre, Pierre-Châtel, Pisieu, Plan, Plateau-des-Petites-Roches, Poisat, Poliénas, Pommier-de-Beaurepaire, Ponsonnas, Pont-de-Chéruy, Le Pont-de-Claix, Pont-en-Royans, Pont-Évêque, Pontcharra, Portes-des-Bonnevaux, Prébois, Presles, Primarette, Proveysieux, Prunières, Quaix-en-Chartreuse, Quet-en-Beaumont, Quincieu, Réaumont, Renage, Rencurel, Revel, Revel-Tourdan, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Roissard, Roussillon, Rovon, Royas, Roybon, Sablons, Saint-Agnin-sur-Bion, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Andéol, Saint-André-en-Royans, Saint-Antoine-l'Abbaye, Saint-Appolinard, Saint-Arey, Saint-Aupres, Saint-Barthélémy, Saint-Barthélemy-de-Séchilienne, Saint-Baudille-et-Pipet, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Bonnet-de-Chavagne, Saint-Cassien, Saint-Christophe-en-Oisans, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Clair-sur-Galaure, Saint-Égrève, Saint-Étienne-de-Crossey, Saint-Étienne-de-Saint-Geoirs, Saint-Geoirs, Saint-Georges-d'Espéranche, Saint-Georges-de-Commiers, Saint-Gervais, Saint-Guillaume, Saint-Hilaire-de-la-Côte, Saint-Hilaire-du-Rosier, Saint-Honoré, Saint-Ismier, Saint-Jean-d'Hérans, Saint-Jean-de-Bournay, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-de-Vaulx, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Joseph-de-Rivière, Saint-Julien-de-l'Herms, Saint-Just-Chaleyssin, Saint-Just-de-Claix, Saint-Lattier, Saint-Laurent-du-Pont, Saint-Laurent-en-Beaumont, Saint-Marcellin, Saint-Martin-d'Hères, Saint-Martin-d'Uriage, Saint-Martin-de-Clelles, Saint-Martin-de-la-Cluze, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-en-Trièves, Saint-Maurice-l'Exil, Saint-Maximin, Saint-Michel-de-Saint-Geoirs, Saint-Michel-en-Beaumont, Saint-Michel-les-Portes, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Nicolas-de-Macherin, Saint-Nizier-du-Moucherotte, Saint-Paul-d'Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Paul-lès-Monestier, Saint-Pierre-d'Entremont, Saint-Pierre-de-Bressieux, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre-de-Chérennes, Saint-Pierre-de-Méaroz, Saint-Pierre-de-Mésage, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Romans, Saint-Sauveur, Saint-Siméon-de-Bressieux, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Théoffrey, Saint-Vérand, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Anne-sur-Gervonde, Sainte-Luce, Sainte-Marie-d'Alloix, Sainte-Marie-du-Mont, Salaise-sur-Sanne, La Salette-Fallavaux, La Salle-en-Beaumont, Le Sappey-en-Chartreuse, Sarcenas, Sardieu, Sassenage, Savas-Mépin, Séchilienne, Septème, Serpaize, Serre-Nerpol, Seyssinet-Pariset, Seyssins, Seyssuel, Siévoz, Sillans, Sinard, La Sône, Sonnay, Sousville, La-Sure-en-Chartreuse, Susville, Têche, Tencin, La Terrasse, Theys, Thodure, Le Touvet, Tramolé, Treffort, Tréminis, La Tronche, Tullins, Valbonnais, Valencin, La Valette, Valjouffrey, Varacieux, Varces-Allières-et-Risset, Vatilieu, Vaujany, Vaulnaveys-le-Bas, Vaulnaveys-le-Haut, Venon, Vernioz, Le Versoud, Veurey-Voroize, Vienne, Vif, Villard-Bonnot, Villard-de-Lans, Villard-Notre-Dame, Villard-Reculas, Villard-Reymond, Villard-Saint-Christophe, Ville-sous-Anjou, Villeneuve-de-Marc, Villette-d'Anthon, Villette-de-Vienne, Vinay, Viriville, Vizille, Voiron, Voreppe og Vourey.

Del af kommune:

Eclose-Badinières (den del, der svarer til den tidligere kommune Eclose).

Departementet Vaucluse (84):

(95 kommuner)

Althen-des-Paluds, Aubignan, Aurel, Avignon, Le Barroux, Le Beaucet, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bédoin, Blauvac, Bollène, Brantes, Buisson, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Crestet, Crillon-le-Brave, Entraigues-sur-la-Sorgue, Entrechaux, Faucon, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gigondas, Grillon, L'Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Mazan, Méthamis, Modène, Mondragon, Monieux, Monteux, Morières-lès-Avignon, Mormoiron, Mornas, Orange, Pernes-les-Fontaines, Piolenc, Le Pontet, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Sablet, Saint-Christol, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saint-Trinit, Sainte-Cécile-les-Vignes, Sarrians, Sault, Saumane-de-Vaucluse, Savoillan, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Le Thor, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Velleron, Venasque, Villedieu, Villes-sur-Auzon, Violès og Visan.

Det område i umiddelbar nærhed, hvor det som en undtagelse er tilladt at fremstille og forarbejde mousserende kvalitetsvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Drôme«, eventuelt suppleret med navnet på en af de i punkt 2 nævnte mindre geografiske enheder, omfatter de tilgrænsende distrikter til departementet Drôme, nemlig:

| | mod nord/nordøst distrikterne Grenoble og Vienne i departementet Isère |
| --- | --- |

mod nord/nordøst distrikterne Grenoble og Vienne i departementet Isère

| | mod øst distriktet Gap i departementet Hautes-Alpes |
| --- | --- |

mod øst distriktet Gap i departementet Hautes-Alpes

| | mod sydøst distriktet Forcalquier i departementet Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

mod sydøst distriktet Forcalquier i departementet Alpes-de-Haute-Provence

| | mod syd distrikterne Carpentras og Avignon i departementet Vaucluse og |
| --- | --- |

mod syd distrikterne Carpentras og Avignon i departementet Vaucluse og

| | mod vest distrikterne Privas og Tournon-sur-Rhône i departementet Ardèche. |
| --- | --- |

mod vest distrikterne Privas og Tournon-sur-Rhône i departementet Ardèche.

Link til varespecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-14462374-d7a3-429a-a357-9760cf540a2c

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 19.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/68

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2021/C 93/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1) senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Iaşi«

PDO-RO-A0139-AM01

Ansøgningsdato: 12.12.2014

1.   Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

2.1.   Udvidelse af det afgrænsede geografiske område for oprindelsesbetegnelsen, hvorved produktionsområdet udvides

Beskrivelse og begrundelse

I distriktet Iași er der afgrænsede geografiske områder tilplantet med vin i kommunerne Probota, Țigănași, Andrieșeni, Bivolari, Trifești og Roșcani i nærheden af, dvs. 10-40 km øst, sydøst og nordøst for, kommunen Iași, som er en del af det afgrænsede geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași. Disse områder har samme landbrugsjordbunds- og klimaforhold som i Iași-området, hvor der produceres kvalitetsvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași.

På grund af disse områders identiske klimatiske og geologiske forhold skal de medtages i området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași, således at vinbedrifter i disse områder kan producere vin med de typiske og autentiske kendetegn for parceller i produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași.

Det fuldstændige og præcise afgrænsede område vil være:

Underbetegnelsen Copou:

| — | Byen Iași, distriktet Copou |
| --- | --- |

—

Byen Iași, distriktet Copou

| — | Kommunen Aroneanu, landsbyerne Aroneanu, Șorogari, Aldei og Dorobanț |
| --- | --- |

—

Kommunen Aroneanu, landsbyerne Aroneanu, Șorogari, Aldei og Dorobanț

| — | Kommunen Rediu, landsbyerne Rediu, Breazu, Tăutești og Horlești |
| --- | --- |

—

Kommunen Rediu, landsbyerne Rediu, Breazu, Tăutești og Horlești

| — | Kommunen Movileni, landsbyerne Movileni, Potângeni og Iepureni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Movileni, landsbyerne Movileni, Potângeni og Iepureni.

Underbetegnelsen Bucium:

| — | Byen Iași, distriktet Bucium |
| --- | --- |

—

Byen Iași, distriktet Bucium

| — | Kommunen Tomești, landsbyerne Tomești, Goruni, Chicerea og Vlădiceni |
| --- | --- |

—

Kommunen Tomești, landsbyerne Tomești, Goruni, Chicerea og Vlădiceni

| — | Kommunen Bârnova, landsbyerne Pietrăria, Cercu, Vișan og Pǎun |
| --- | --- |

—

Kommunen Bârnova, landsbyerne Pietrăria, Cercu, Vișan og Pǎun

| — | Kommunen Ciurea, landsbyerne Ciurea og Hlincea. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ciurea, landsbyerne Ciurea og Hlincea.

Underbetegnelsen Uricani:

| — | Kommunen Miroslava, landsbyerne Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni og Cornești |
| --- | --- |

—

Kommunen Miroslava, landsbyerne Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni og Cornești

| — | Kommunen Horlești, landsbyerne Horlești og Bogdănești |
| --- | --- |

—

Kommunen Horlești, landsbyerne Horlești og Bogdănești

| — | Kommunen Valea Lupului, landsbyen Valea Lupului |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Lupului, landsbyen Valea Lupului

| — | Kommunen Leţcani, landsbyen Leţcani |
| --- | --- |

—

Kommunen Leţcani, landsbyen Leţcani

| — | Kommunen Dumești, landsbyen Dumești |
| --- | --- |

—

Kommunen Dumești, landsbyen Dumești

| — | Byen Podu Iloaiei. |
| --- | --- |

—

Byen Podu Iloaiei.

Underbetegnelsen Probota:

| — | Kommunen Probota, landsbyerne Probota og Perieni |
| --- | --- |

—

Kommunen Probota, landsbyerne Probota og Perieni

| — | Kommunen Ţigănaşi, landsbyerne Țigănași, Cârniceni, Stejării og Mihail Kogălniceanu |
| --- | --- |

—

Kommunen Ţigănaşi, landsbyerne Țigănași, Cârniceni, Stejării og Mihail Kogălniceanu

| — | Kommunen Bivolari, landsbyerne Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești og Tabăra |
| --- | --- |

—

Kommunen Bivolari, landsbyerne Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești og Tabăra

| — | Kommunen Andrieşeni, landsbyerne Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele og Spineni |
| --- | --- |

—

Kommunen Andrieşeni, landsbyerne Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele og Spineni

| — | Kommunen Trifeşti, landsbyen Trifești |
| --- | --- |

—

Kommunen Trifeşti, landsbyen Trifești

| — | Kommunen Roşcani, landsbyerne Roșcani og Rădeni.
  Ændringen vedrører kapitel III i produktionsspecifikationen og afsnit 1.6 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Kommunen Roşcani, landsbyerne Roșcani og Rădeni.

Ændringen vedrører kapitel III i produktionsspecifikationen og afsnit 1.6 i enhedsdokumentet.

2.2.   Indførelse af nye druesorter til vinfremstilling som godkendte hovedsorter

Beskrivelse og begrundelse

Vinsorterne Riesling de Rhin, Golia, Tămâioasă românească, Șarba, Busuioacă de Bohotin og Arcaș er føjet til listen over godkendte hovedsorter. Med tilføjelsen af disse bevares kvaliteten og de særlige kendetegn ved de vine, der er fremstillet med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași.

Nogle af de klimatiske karakteristika i Iași-området såsom druernes modning, der begynder i august og fortsætter langsomt indtil udgangen af september, hvor de er let overmodne, sideløbende med udviklingen af ædel råddenskab er gunstige for sorterne Riesling de Rhin, Tămâioasă românească og Șarba, som akkumulerer 195-210 g sukker pr. liter (i slutningen af september) og i forbindelse med overmodning endda op til 230 g/l. Disse detaljer, som er særegne for området, betyder, at især de unge vine ofte har friske aromaer af grønne æbler, grapefrugt, fersken og den livlighed, der følger med et relativt højt syreindhold. Placeringen af de sydvendte skråninger med langsom soleksponering og middel frugtbarhed resulterer i fuld modning af de aromatiske sorter, navnlig Busuioacă de Bohotin, som kan akkumulere 185-200 g sukker pr. liter uden kraftig overmodning med øget tilpasningsevne til forholdene i området.

Afsnit 1.7 i enhedsdokumentet og kapitel IV i produktspecifikationen ændres.

2.3.   Angivelse af udbyttet fra vinstokke og af vin fra nye druesorter til vinfremstilling

Beskrivelse og begrundelse

På grund af indførelsen af nye druesorter til vinfremstilling er de maksimale udbytter fra vinstokke og af vin for de sorter, der er ansøgt om at medtage under den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași, også anført i produktspecifikationen.

Afsnit 1.5.2 i enhedsdokumentet og kapitel V i produktspecifikationen ændres.

2.4.   Angivelse af detaljer om menneskelige faktorer

Beskrivelse og begrundelse

For at sikre, at den gældende lovgivning for en BOB overholdes, skal der tilføjes oplysninger om de menneskelige faktorer, der påvirker de særlige kendetegn ved vine, der er fremstillet med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași.

I forbindelse med visse vindyrkningsmetoder udføres der aktiviteter/opgaver i vækstperioden (enkelt Guyot-beskæring/dobbelt Guyot-beskæring/enkelt kordon-beskæring, udvælgelse af en halvhøj beskæringsmetode og fjernelse af skud fra ranken). Aktiviteter og opgaver i vækstperioden skaber balance mellem bladmasse og druemængder for at give druerne mulighed for at udvikle et højt sukkerindhold og opretholde et højt syreindhold (ved at reducere bladarealet reduceres omdannelsen af syrer ved varme og lys).

Den optimale høsttid bestemmes på grundlag af druesorten og druernes modenhed med henblik på at opnå balance mellem syreindhold, sukkerindhold og aromaer.

Mosten klares ved flotation, hvilket gør det muligt kontinuerligt at klare og stabilisere store mængder most, da reduktion af indholdet af faste stoffer og fenolforbindelser er et af hovedmålene for mostens endelige kvalitet. Der tilsættes udvalgt gær til den friske most, inden alkoholgæringen påbegyndes, og der tilsættes gæringsaktivatorer, som aktiverer og regulerer alkoholgæringen og eftergæringen.

Ved at anvende enzymer under afdrypningen/presningen kan pigmenterede stoffer og garvesyrer hurtigt ekstraheres, når der er tale om rødvin, og ekstraktionen af aromastoffer kan forbedres for aromatiske druer.

Enzymer, der tilsættes til blandingen af presserester og most af Fetească neagră eller Cabernet Sauvignon, nedbryder pektin- og celluloseforbindelserne i cellevæggene, hvilket forbedrer ekstraktionen af pigmenterede stoffer.

Enzymer, der tilsættes til blandingen af presserester og most af druesorterne Muscat Ottonel, Busuioacă de Bohotin og Traminer roz, nedbryder pektin- og celluloseforbindelserne i cellevæggene, hvilket forbedrer ekstraktionen af aromastoffer. Visse enzymer anvendes også til at frigive aromastoffer, når der er tale om vin, som er fremstillet af overmodne eller mugne druer.

Afsnit 1.8 i enhedsdokumentet og kapitel II i produktspecifikationen ændres.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Iaşi

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Analytiske og organoleptiske egenskaber — hvidvine/rosévine

Hvidvinene er strågule eller intenst gule, gule med et grønt skær, lysegule eller citrongule, og rosévinene har nuancer, der går fra lyserød til farven af skrællen på løg. De har intense aromaer af grønne citrusfrugter og hyldeblomst, rosenblade, basilikumblomst, grapefrugt og antydninger af markblomster. Efter kort tids modning har de også anstrøg af nyslået hø og honning.

Med hensyn til smagen er hvidvinene fyldige, og de bliver lettere æteriske, når de modner, med nuancer af grønne æbler, grapefrugt, fersken, honning og nyslået græs og med stor friskhed, når de er unge, med en blomsteragtig karakter og undertiden moderat syrlighed, frugtige med en behagelig mineralsk eftersmag samt noter af citrus og græs, der gør dem livlige.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | 15,00 |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 11 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 25 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 250 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

15,00

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

11

Totalt syreindhold, minimum

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

25

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

250

Analytiske og organoleptiske egenskaber – rødvine

Rødvinene er rødbrune, intenst purpurrøde, mørkerøde til højrøde eller rubinrøde med en særegen duft af bitre sorte kirsebær og surkirsebær, med sande blomsternoter af urøgede tørrede svesker, aroma af modne røde skovfrugter (ribs, tranebær, brombær, blåbær) med en let smag af vanilje efter modning og en bouquet af blomster, der minder om friske frugter og druer, i starten af modningsprocessen.

Smagen er fløjlsblød uden for megen skarphed, afbalanceret, homogen, lang, urteagtig, med skarpe tanniner, der afbalanceres over tid.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | 15,00 |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 11 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 25 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 200 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

15,00

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

11

Totalt syreindhold, minimum

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

25

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

200

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningsmetode

Grøn høst — reduktion af antallet af drueklaser ved modningens begyndelse, når det potentielle udbytte overstiger de maksimumsgrænser, der er tilladt i henhold til specifikationerne.

Kunstvanding er kun tilladt i år med tørke og på betingelse af anmeldelse til ONVPV (det nationale kontor for vinavl og vin), når jordbundens vandindhold i en dybde af 100 cm falder til 50 % af jordfugtighedsintervallet, og under overholdelse af rimelige vandingsnormer (400-600 m3/ha).

b)   Maksimumudbytter

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz, Golia
  9 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz, Golia

9 000 kg druer pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră
  9 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră

9 000 kg druer pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin, Arcaş
  10 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin, Arcaş

10 000 kg druer pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Merlot, Riesling italian, Fetească albă
  11 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Merlot, Riesling italian, Fetească albă

11 000 kg druer pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Riesling de Rhin, Şarba
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Riesling de Rhin, Şarba

12 000 kg druer pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz
  60 hl pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz

60 hl pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră
  13 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră

13 000 kg druer pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Golia, Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră
  60 hl pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Golia, Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră

60 hl pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin
  68 hl pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin

68 hl pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Merlot, Arcaș, Riesling italian, Fetească albă
  72 hl pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Merlot, Arcaș, Riesling italian, Fetească albă

72 hl pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Riesling de Rhin, Şarba
  82 hl pr. hektar |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Riesling de Rhin, Şarba

82 hl pr. hektar

| — | Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră
  85 hl pr. hektar. |
| --- | --- |

—

Når druerne er fuldt modne på høsttidspunktet, sorterne Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră

85 hl pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Distriktet Iași:

Underbetegnelsen COPOU

| — | Byen Iași, distriktet Copou |
| --- | --- |

—

Byen Iași, distriktet Copou

| — | Kommunen Aroneanu, landsbyerne Aroneanu, Șorogari, Aldei og Dorobanț |
| --- | --- |

—

Kommunen Aroneanu, landsbyerne Aroneanu, Șorogari, Aldei og Dorobanț

| — | Kommunen Rediu, landsbyerne Rediu, Breazu, Tăutești og Horlești |
| --- | --- |

—

Kommunen Rediu, landsbyerne Rediu, Breazu, Tăutești og Horlești

| — | Kommunen Movileni, landsbyerne Movileni, Potângeni og Iepureni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Movileni, landsbyerne Movileni, Potângeni og Iepureni.

Underbetegnelsen BUCIUM

| — | Byen Iași, distriktet Bucium |
| --- | --- |

—

Byen Iași, distriktet Bucium

| — | Kommunen Tomești, landsbyerne Tomești, Goruni, Chicerea og Vlădiceni |
| --- | --- |

—

Kommunen Tomești, landsbyerne Tomești, Goruni, Chicerea og Vlădiceni

| — | Kommunen Bârnova, landsbyerne Pietrăria, Cercu, Vișan og Pǎun |
| --- | --- |

—

Kommunen Bârnova, landsbyerne Pietrăria, Cercu, Vișan og Pǎun

| — | Kommunen Ciurea, landsbyerne Ciurea og Hlincea. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ciurea, landsbyerne Ciurea og Hlincea.

Underbetegnelsen URICANI

| — | Kommunen Miroslava, landsbyerne Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni og Cornești |
| --- | --- |

—

Kommunen Miroslava, landsbyerne Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni og Cornești

| — | Kommunen Horlești, landsbyerne Horlești og Bogdănești |
| --- | --- |

—

Kommunen Horlești, landsbyerne Horlești og Bogdănești

| — | Kommunen Valea Lupului, landsbyen Valea Lupului |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Lupului, landsbyen Valea Lupului

| — | Kommunen Lețcani, landsbyen Lețcani |
| --- | --- |

—

Kommunen Lețcani, landsbyen Lețcani

| — | Kommunen Dumești, landsbyen Dumești |
| --- | --- |

—

Kommunen Dumești, landsbyen Dumești

| — | Byen Podu Iloaiei. |
| --- | --- |

—

Byen Podu Iloaiei.

Underbetegnelsen PROBOTA

| — | Kommunen Probota, landsbyerne Probota og Perieni |
| --- | --- |

—

Kommunen Probota, landsbyerne Probota og Perieni

| — | Kommunen Ţigănaşi, landsbyerne Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării og Mihail Kogălniceanu |
| --- | --- |

—

Kommunen Ţigănaşi, landsbyerne Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării og Mihail Kogălniceanu

| — | Kommunen Bivolari, landsbyerne Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti og Tabăra |
| --- | --- |

—

Kommunen Bivolari, landsbyerne Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti og Tabăra

| — | Kommunen Andrieşeni, landsbyerne Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele og Spineni |
| --- | --- |

—

Kommunen Andrieşeni, landsbyerne Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele og Spineni

| — | Kommunen Trifeşti, landsbyen Trifeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Trifeşti, landsbyen Trifeşti

| — | Kommunen Roşcani, landsbyerne Roşcani og Rădeni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Roşcani, landsbyerne Roşcani og Rădeni.

7.   Primære druesorter

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaș N

Busuioacă de Bohotin Rs — Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B — Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Golia B

Merlot N — Bigney rouge

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Pinot Gris G — Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot grigio, Ruländer

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B — Green Sauvignon

Traminer Rose Rs — Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B — Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Șarba B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Oplysninger om det geografiske område

Vinmarkerne ligger i den nordøstlige del af det Moldaviske Plateau i kontaktzonen mellem den bakkede moldaviske slette og det centrale Moldaviske Plateau, som afgrænses af Iași-højderyggen. Klimaet er tempereret kontinentalt med ekstreme påvirkninger på grund af placeringen på grænsen mellem det moderate kontinentalklima på det Moldaviske Plateau og det ekstreme kontinentalklima på den moldaviske slette.

Området omfatter vinmarker beliggende i de bakkede dele af Moldova (S-Ø) og på overgangshøjderyggen mod det sydlige Moldaviske Plateau (Repedea Hill) mod floden Prut (i sektoren Tomeşti-Bohotin). Der findes flere vindyrkningscentre i området, f.eks. Copou-Şorogari, Galata, Uricani, Bucium, Comarna og Tomeşti, og mod nord/nordøst, ca. 40 km fra byen Iași, yderligere to centre med gunstige betingelser for dyrkning af sorter til kvalitetsvine som Probota and Plugari.

På vinmarkerne opnås det bedste udbytte på solrige plateauer og vandløbsoplande gennemskåret af bifloder, som, selv om de vender mod nord, beskyttes af luftmasser fra nord eller nordøst og Foehn-effekten fra sydlige og vestlige luftmasser, der strømmer ned fra højplateauet til floderne Bahlui og Prut.

Der ligger også vinmarker i vandløbsoplandene i de dale, der gennemskærer området mellem Iași-højderyggen og det centrale Moldaviske Plateaus nordlige og nordøstlige grænse, bl.a. store vinmarker, der fortsætter langs de bakkede sekundære landområder mellem de to vandløbsoplande.

Produktoplysninger

Hvidvinene har en række forskellige farver fra strågul til gul med et grønt skær, intense aromaer af citrus og grapefrugt, undertiden let blomsteragtige med antydninger af honning, når de er modnet. Med hensyn til smagen er de fyldige og typisk friske, når de er unge, med moderat syrlighed og frugtige og mineralske noter, der gør dem livlige. Moderat modning bevarer sortens friskhed.

Rødvinene har en særegen duft af bitre sorte kirsebær og surkirsebær, urøgede svesker og en let smag af vanilje efter modning. De har antydninger af højrød og overvejende rubinrød med en fløjlsblød smag med en smule skarphed, homogen, med afbalancerede skarpe tanniner, en fuld krop, rund og i særdeleshed med aromaer af modne skovfrugter (ribs, brombær, blåbær).

Menneskelige faktorer

I forbindelse med visse vindyrkningsmetoder udføres der aktiviteter/opgaver i vækstperioden (enkelt Guyot-beskæring/dobbelt Guyot-beskæring/enkelt kordon-beskæring, udvælgelse af en halvhøj beskæringsmetode og fjernelse af skud fra ranken) for at sikre vinenes kvalitet. Aktiviteter og opgaver i vækstperioden skaber balance mellem bladmasse og druemængder for at give mulighed for et højt sukkerindhold og for at opretholde et højt syreindhold i vinene (ved at reducere bladarealet reduceres omdannelsen af syrer ved varme og lys).

Den optimale høsttid bestemmes på grundlag af druesorten og druernes modenhed med henblik på at opnå balance mellem syreindhold, sukkerindhold og aromaer.

Mosten klares ved flotation, hvilket gør det muligt kontinuerligt at klare og stabilisere store mængder most, da reduktion af indholdet af faste stoffer og fenolforbindelser er et af hovedmålene for mostens endelige kvalitet.

Der tilsættes udvalgt gær til den friske most, inden alkoholgæringen påbegyndes, og der tilsættes gæringsaktivatorer, som aktiverer og regulerer alkoholgæringen og eftergæringen.

Ved at anvende forskellige enzymer kan pigmenterede stoffer og tanniner hurtigt ekstraheres, når der er tale om rødvin, og ekstraktionen af aromastoffer kan forbedres for aromatiske druer, som bevares i de producerede vine.

Enzymer, der tilsættes til blandingen af presserester og most af Fetească neagră eller Cabernet Sauvignon, nedbryder pektin- og celluloseforbindelserne i cellevæggene, hvilket forbedrer ekstraktionen af pigmenterede stoffer.

Enzymer, der tilsættes til blandingen af presserester og most af Muscat Ottonel, Busuioacă de Bohotin og Traminer roz, nedbryder pektin- og celluloseforbindelserne i cellevæggene, hvilket forbedrer ekstraktionen af aromastoffer. Der benyttes også enzymer til at frigive aromastoffer, når det drejer sig om vin, der er fremstillet af overmodne eller mugne druer.

Tilknytning til det geografiske område — årsagssammenhæng

På disse vinmarker opnås det bedste udbytte på solrige plateauer og vandløbsoplande gennemskåret af bifloder, som, selv om de vender mod nord, beskyttes af luftmasser fra nord eller nordøst og Foehn-effekten fra sydlige og vestlige luftmasser, der strømmer ned fra højplateauet til floderne Bahlui og Prut.

Der ligger også vinmarker i vandløbsoplandene i de dale, der gennemskærer området mellem Iași-højderyggen og det centrale Moldaviske Plateaus nordlige og nordøstlige grænse, bl.a. store vinmarker, der fortsætter langs de bakkede sekundære landområder mellem de to vandløbsoplande.

Andre steder end i bakkerne ved Bucium er der i Pietrărie og Tomești blevet dyrket druer til fine vine som Aligote, Fetească albă og Muscat Ottonel. De overvejende hjemmehørende druesorter som Fetească albă, Fetească regală og Fetească neagră og sorterne Aligoté, Muscat Ottonel og Merlot giver de vine, der produceres i området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Iași, en særegen egenskab. Særligt bemærkelsesværdig er friskheden af vinene baseret på disse sorter, som skyldes, at vinmarkerne ligger nord for den 45. breddegrad, hvor det ikke bliver varmt nok om sommeren til at påvirke de primære aromaer.

På grund af topografien, som er stærkt fragmenteret af vandløb som Frasin, Perieni og Plopu, langs hvis skråninger der også ligger enkelte vinmarker, og højdeforskellen mellem Prut-Jijia-flodlejerne og de omkringliggende bjergtoppe (en mere sydlig position, der åbner sig op ned mod floderne Prut og Jijia), har vinmarkerne i det centrale Probota et varmere klima og kraftigere sollys.

Området omfatter kambisk chernozem-jord, grå jord, regosol og antropogen jord, hvoraf den kambiske chernozem-jord er mest udbredt og typisk giver vinene et højt syreindhold.

Klimafaktorerne udviser store kontraster mellem årstiderne med barske og forholdsvis tørre vintre, meget varme og ofte tørre somre, forår med moderate temperaturer og nedbørsmængder og milde og overvejende klare efterår. Kombineret med disse faktorer er den høje globale solindstråling, der varierer afhængigt af skråningernes eksponering, og den overordnede termiske balance i vækstsæsonen samt betingelserne for modning af druer i periode V og VI gunstige for produktionen af kvalitetsvine, der bevarer en typisk friskhed, moderat til højt syreindhold, med blomsternoter og afbalancerede tanniner.

9.   Vigtige yderligere betingelser

Betingelser for afsætningen

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkningen skal angive vintypen ud fra sukkerindholdet: tør, halvtør, halvsød eller sød.

Hvis navnet på den enkelte vinbedrift eller underbetegnelsen for oprindelse (COPOU, BUCIUM, URICANI, PROBOTA) er anført på etiketten, alt efter hvad der er relevant, må vinene udelukkende stamme fra den angivne oprindelse.

Afhængigt af producenternes ønsker kan en af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker tilføjes den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Iași«: ARONEANU, REDIU, ŞOROGARI, TOMEŞTI, GORUNI, VLĂDICENI, PIETRĂRIA, VIŞAN, DEALUL DOAMNEI, DOI PERI, MIROSLAVA, URIC, VOROVEŞTI, BALCIU, BRĂTULENI, CORNEŞTI, HORLEŞTI, BOGDĂNEŞTI eller COASTA MORII.

Link til produktspecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_iasi_modificat_cf_cererii_1326_1335_2014_pentru_notificarea_com_07.01.2020_no_track_changes.pdf.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---