# Euroopan unionin C 87/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 87 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta15. maaliskuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 87

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta15. maaliskuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2021/C 87/01 | Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/448, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/446, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 1 |
| 2021/C 87/02 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 3 |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 87/03 | Euron kurssi — 12. maaliskuuta 2021 | 5 |
| 2021/C 87/04 | Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. huhtikuuta 2021 lähtien
  (Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004
  10 artiklan mukaisesti) | 6 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2021/C 87/01

Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/448, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/446, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

1

2021/C 87/02

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

3

Euroopan komissio

2021/C 87/03

Euron kurssi — 12. maaliskuuta 2021

5

2021/C 87/04

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. huhtikuuta 2021 lähtien
  (Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004
  10 artiklan mukaisesti)

(Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004

10 artiklan mukaisesti)

6

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 87/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus) (
  1
  ) | 7 |
| 2021/C 87/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M. 10174 — Macquarie/Aberdeen/Ucles JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 9 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 87/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 11 |
| 2021/C 87/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmänvakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen(komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 21 |
| 2021/C 87/09 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 27 |
| 2021/C 87/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 35 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2021/C 87/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus) (
  1
  )

1

7

2021/C 87/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M. 10174 — Macquarie/Aberdeen/Ucles JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

9

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2021/C 87/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

11

2021/C 87/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmänvakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen(komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

21

2021/C 87/09

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

27

2021/C 87/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/1

---

Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/448, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/446, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 87/01)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille ja yhteisöille, jotka mainitaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2014/145/YUTP (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/448 (2), liitteessä, ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/446 (4), liitteessä I.

Euroopan unionin neuvosto tarkasteli uudelleen edellä mainituissa liitteissä nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luetteloa ja päätti, että kyseisiin henkilöihin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava päätöksessä 2014/145/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä.

Asianomaisia henkilöitä ja yhteisöjä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he voivat hakea asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä II mainituilla verkkosivuilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 4 artikla).

Asianomaiset henkilöt ja yhteisöt voivat esittää neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä 1. kesäkuuta 2021 mennessä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Asianomaisia henkilöitä ja yhteisöjä pyydetään kiinnittämään huomiota myös siihen, että neuvoston päätökseen voi hakea muutosta Euroopan unionin yleiseltä tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa kohdassa ja 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUVL L 87, 15.3.2021, s. 35.

(3)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUVL L 87, 15.3.2021, s. 19.

---

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/3

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 87/02)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat neuvoston päätös 2014/145/YUTP (2), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/448 (3), ja neuvoston asetus (EU) N:o 269/2014 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/446 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on neuvoston pääsihteeristön ulkosuhteiden pääosaston (RELEX) osasto RELEX.1.C, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Neuvoston pääsihteeristön tietosuojavastaavan yhteystiedot ovat seuraavat:

Tietosuojavastaava

data.protection@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä (YUTP) 2021/448, ja asetuksen (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/446, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä 2014/145/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen ja perusteluihin, ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerätyt henkilötiedot voidaan tarvittaessa jakaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötiedot säilytetään viiden vuoden ajan sen jälkeen, kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se on aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUVL L 87, 15.3.2021, s. 35.

(4)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUVL L 87, 15.3.2021, s. 19.

---

Euroopan komissio

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/5

---

Euron kurssi (1)

12. maaliskuuta 2021

(2021/C 87/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1933 |
| JPY | Japanin jeniä | 130,14 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4366 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85835 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,1388 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1094 |
| ISK | Islannin kruunua | 153,90 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,0863 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,150 |
| HUF | Unkarin forinttia | 366,18 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5867 |
| RON | Romanian leuta | 4,8850 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,0452 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5394 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4975 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,2642 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6633 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6053 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 354,93 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,8505 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,7636 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5885 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 174,63 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9140 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,772 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 87,7030 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,730 |
| BRL | Brasilian realia | 6,6421 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,8556 |
| INR | Intian rupiaa | 86,7260 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1933

JPY

Japanin jeniä

130,14

DKK

Tanskan kruunua

7,4366

GBP

Englannin puntaa

0,85835

SEK

Ruotsin kruunua

10,1388

CHF

Sveitsin frangia

1,1094

ISK

Islannin kruunua

153,90

NOK

Norjan kruunua

10,0863

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,150

HUF

Unkarin forinttia

366,18

PLN

Puolan zlotya

4,5867

RON

Romanian leuta

4,8850

TRY

Turkin liiraa

9,0452

AUD

Australian dollaria

1,5394

CAD

Kanadan dollaria

1,4975

HKD

Hongkongin dollaria

9,2642

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6633

SGD

Singaporen dollaria

1,6053

KRW

Etelä-Korean wonia

1 354,93

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,8505

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,7636

HRK

Kroatian kunaa

7,5885

IDR

Indonesian rupiaa

17 174,63

MYR

Malesian ringgitiä

4,9140

PHP

Filippiinien pesoa

57,772

RUB

Venäjän ruplaa

87,7030

THB

Thaimaan bahtia

36,730

BRL

Brasilian realia

6,6421

MXN

Meksikon pesoa

24,8556

INR

Intian rupiaa

86,7260

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/6

---

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. huhtikuuta 2021 lähtien

(Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (1)
  10 artiklan mukaisesti)

(2021/C 87/04)

Peruskorot on laskettu viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevan komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaisesti. Viitekoron käytöstä riippuen tämän tiedonannon mukaisesti määritellyt marginaalit on vielä lisättävä peruskorkoon. Diskonttokoron osalta tämä tarkoittaa sitä, että peruskorkoon on lisättävä 100 peruspisteen marginaali. Asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30. tammikuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 271/2008 säädetään, että erillisiä päätöksiä lukuun ottamatta myös takaisinperintäkorko lasketaan lisäämällä 100 peruspistettä peruskorkoon.

Muutetut korot on lihavoitu.

Edellinen taulukko on julkaistu EUVL:ssä C 59, 19.2.2021, s. 7.

| Alkamispäivä | Päättymispäivä | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2021 | ... | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,50 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.3.2021 | 31.3.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 2,07 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.2.2021 | 28.2.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,05 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,19 | -0,45 | 2,07 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,12 |
| 1.1.2021 | 31.1.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,06 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,23 | -0,45 | 2,07 | 0,00 | -0,45 | -0,45 | 0,15 |

Alkamispäivä

Päättymispäivä

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2021

...

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,50

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

-0,02

-0,45

-0,45

0,11

1.3.2021

31.3.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

2,07

-0,02

-0,45

-0,45

0,11

1.2.2021

28.2.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,05

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,19

-0,45

2,07

-0,02

-0,45

-0,45

0,12

1.1.2021

31.1.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,06

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,23

-0,45

2,07

0,00

-0,45

-0,45

0,15

---

(1)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/7

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 87/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | United Internet AG (United Internet, Saksa), United Internet Group -konsernin emoyhtiö |
| --- | --- |

—

United Internet AG (United Internet, Saksa), United Internet Group -konsernin emoyhtiö

| — | Morgan Stanley (Morgan Stanley, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley (Morgan Stanley, Yhdysvallat)

| — | Tele Columbus AG (Tele Columbus, Saksa) |
| --- | --- |

—

Tele Columbus AG (Tele Columbus, Saksa)

United Internet ja Morgan Stanley hankkivat välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Tele Columbus.

Keskittymä toteutetaan myymällä ja ostamalla osakkeita sen jälkeen, kun Tele Columbusin kaikista liikkeessä olevista osakkeista on tehty vapaaehtoinen julkinen ostotarjous.

2.

| — | United Internet: maailmanlaajuisesti aktiivinen televiestintä- ja internetpalvelujen tarjoaja kuluttajille, pienille toimistoille ja kotitoimistoille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille |
| --- | --- |

—

United Internet: maailmanlaajuisesti aktiivinen televiestintä- ja internetpalvelujen tarjoaja kuluttajille, pienille toimistoille ja kotitoimistoille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille

| — | Morgan Stanley: maailmanlaajuinen rahoituspalveluyhtiö, joka tarjoaa monenlaisia investointipankkitoimintaan, arvopapereihin, varainhallintaan ja salkunhoitoon liittyviä palveluja |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley: maailmanlaajuinen rahoituspalveluyhtiö, joka tarjoaa monenlaisia investointipankkitoimintaan, arvopapereihin, varainhallintaan ja salkunhoitoon liittyviä palveluja

| — | Tele Columbus: laajakaistakaapeliverkko-operaattori, joka tarjoaa multimediapalveluja ja kiinteän verkon telepalveluja Saksassa |
| --- | --- |

—

Tele Columbus: laajakaistakaapeliverkko-operaattori, joka tarjoaa multimediapalveluja ja kiinteän verkon telepalveluja Saksassa

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.
  10174 — Macquarie/Aberdeen/Ucles JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 87/06)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Pentacom Investments (UK) Holdco Limited (”Macquarie”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Macquarie-konserniin |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (UK) Holdco Limited (”Macquarie”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Macquarie-konserniin

| — | Aberdeen Standard European Infrastructure GP IV Limited (”Aberdeen”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Aberdeen-konserniin |
| --- | --- |

—

Aberdeen Standard European Infrastructure GP IV Limited (”Aberdeen”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Aberdeen-konserniin

| — | Ucles InfraCo, S.L. (”Ucles”, Espanja). |
| --- | --- |

—

Ucles InfraCo, S.L. (”Ucles”, Espanja).

Macquarie ja Aberdeen hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Ucles.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | Macquarie: maailmanlaajuinen investointipankki ja rahoituspalvelujen tarjoaja, jonka palvelut kattavat resurssit ja hyödykkeet, vihreän energian, perinteisen energian, rahoituslaitokset, infrastruktuurin ja kiinteistöt |
| --- | --- |

—

Macquarie: maailmanlaajuinen investointipankki ja rahoituspalvelujen tarjoaja, jonka palvelut kattavat resurssit ja hyödykkeet, vihreän energian, perinteisen energian, rahoituslaitokset, infrastruktuurin ja kiinteistöt

| — | Aberdeen: omaisuudenhoitaja, joka toimii muun muassa liikenteen, sosiaalisen infrastruktuurin, jätteiden ja jäteveden käsittelyn sekä puhtaan energian tuotantoverkostojen aloilla |
| --- | --- |

—

Aberdeen: omaisuudenhoitaja, joka toimii muun muassa liikenteen, sosiaalisen infrastruktuurin, jätteiden ja jäteveden käsittelyn sekä puhtaan energian tuotantoverkostojen aloilla

| — | Ucles: laajakaistapalvelujen tukkumyynti Espanjassa. |
| --- | --- |

—

Ucles: laajakaistapalvelujen tukkumyynti Espanjassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10174 — Macquarie/Aberdeen/Ucles JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/11

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän
  vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen
  (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 87/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”PÉRIGORD”

PGI-FR-A1105-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 8.12.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

Lisätään tuote-eritelmän 1 luvun 4 kohtaan, että maantieteellisen alueen kuntien luettelo on laadittu virallisen geokoodin mukaan.

2.   Rypälelajikkeiden lisääminen

Poistetaan lajikkeiden luokittelu värin mukaan ja lisätään lajikkeita, jotta SMM voidaan mukauttaa uusiin ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin.

Lisätyt lajikkeet ovat seuraavat: Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Solaris B, Souvignier gris B, Soreli B, Touriga nacional N, Verdejo B ja Vidoc N.

3.   Valvontaviranomaisen yhteystiedot

Korvataan 3 luku INAO:n (valvonnasta vastaava viranomainen) yhteystiedoilla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Périgord

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – Suojattu maantieteellinen merkintä

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Périgord” on varattu kuohumattomille puna-, rosee- ja valkoviineille.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Périgord” varustettujen kuohumattomien viinien todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Kokonaishappopitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisalkoholipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia. Akvitanian alueen lajikkeet ja paikalliset lajikkeet täydentävät toisiaan tavalla, joka antaa punaviineihin notkeutta ja pyöreyttä sekä tanniineja, jotka ovat toisinaan hiukan rakeisia, mikä antaa viineille erityistä luonnetta.

Roseeviineissä on sen sijaan hedelmäisiä tuoksuja, ja niiden jälkimaku on miellyttävän raikas.

Kuivat valkoviinit ovat myös hedelmäisiä. Niiden suutuntuma on keveä, mutta niissä on sopivasti voimakkuutta, ja jälkimaussa on hiven hapokkuutta.

Merkinnällä ”Vin de Domme” varustetut punaviinit ovat hedelmäisiä ja notkeita. Tammitynnyreissä kypsytettyjen viinien väri on rubiininpunainen. Viineissä on hedelmäisiä aromeja, ja niissä on havaittavissa häivähdys lakritsia ja kevyttä metsäisyyttä.

Merkinnällä ”Vin de Domme” varustetuissa roseeviineissä on voimakas väri. Viineissä on erittäin ekspressiivinen tuoksu, jossa tuntuu punaisten hedelmien aromeja. Näiden viinien suutuntumalle on tunnusomaista hyvä tasapainoisuus ja voimakkuus sekä pitkä, lämmin ja raikas jälkimaku.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

b.   Enimmäistuotokset

120 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteelliseen merkintään ”Périgord” oikeutettujen viinien rypäleet on korjattava ja viiniytettävä ja viinit on valmistettava

| — | Dordognen departementissa, |
| --- | --- |

—

Dordognen departementissa,

| — | seuraavan Lot’n departementtiin kuuluvan kunnan alueella: Salviac. |
| --- | --- |

—

seuraavan Lot’n departementtiin kuuluvan kunnan alueella: Salviac.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho - Albariño

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – Arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brachet N – Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – Vaccarèse

Béclan N – Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Colombaud B – Bouteillan

Corbeau N – Douce noire

Cot N – Malbec

Counoise N

Courbu B – Gros Courbu

Courbu noir N

Crouchen B – Cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de Haute-Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l'El B – Loin de l'Oeil

Liliorila B

Listan B – Palomino

Lival N

Macabeu B – Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Mouyssaguès

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Poulsard N – Ploussard

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffat de Moncade B

Ribol N

Riminèse B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Romorantin B – Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Sémillon B

Servanin N

Servant B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Touriga nacional N

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Périgord, jonka alue vastaa nykyisen Dordognen departementin aluetta, sijaitsee Ranskan lounaisosassa. Se on erodoituneen keskiylängön ja Akvitanian laajan sedimentaatioaltaan välinen siirtymäalue.

Aluetta halkoo koillis-lounaissuunnassa – ennen muuta Dordognen departementin eteläosassa – hydrografinen verkosto, johon kuuluvat muun muassa Isle- ja Vézèrejoet sivujokineen.

Périgordin alueella Atlantin valtameri vaikuttaa voimakkaasti sekä alueen lämpötiloihin että sademääriin. Lämpötilagradientti pienenee lounaasta koilliseen sitä mukaa, mitä korkeammalle noustaan. Sademäärän osalta ilmiö on päinvastainen.

Alueella vallitsee sekoittunut valtamerellinen ilmasto; Akvitanian rannikkoseutuun verrattuna vuotuiset lämpötilanvaihtelut ovat alueella jyrkempiä ja sateet vähäisempiä. Kevät on yleensä talvea kosteampi, ja tuulet puhaltavat pääasiassa lännestä.

Geomorfologisesti tuotantoalue on kuiva kalkkikivitasanko (causse), jossa on nähtävissä useita karstimaalle tyypillisiä ilmiöitä (kuten luolia, kuiluja, vajoamia, jokivesien virtaaman pienentymis- ja palautumisilmiöitä) ja jonka halki kulkee Céoun jyrkkäreunainen laakso.

Maisema on hyvin vaihtelevaa: muutamilla alueilla notkojen pohjalla viljellään viljaa, toisaalla taas on äkkijyrkkiä rinteitä ja tasankojen reunamia, joilla esiintyy kalkkikiveä ja joilla menestyy vain rautatammi- ja katajavesakko.

Viljelyalueita on tasankojen ja harjanteiden korkeimmissa osissa, joissa kalkkikivi on erodoitunut riittävästi kannatellakseen maa-ainesta.

Siinä missä viljelemättömillä kalkkikivialueilla kasvaa pääosin metsää, maataloutta harjoitetaan regoliittialueilla: jonkin verran viljellään viljaa ja pidetään lampaita, mutta alueella on myös pähkinäpuita, Nabirat’n alueella on mansikantuotantoa, ja Dordognen laaksossa on joitain tupakkaviljelmiä.

Viiniköynnös sopii luonnostaan avoimille ja ilmaville kalkkikivitasangoille.

Kartantekijät (eritoten Belleyme) osoittivat 1700-luvulla, että viininviljelyalue levittäytyi pitkin Dordognen laaksoa kahden tärkeän keskittymän, Bergeracin ja Dommen, ympärille ja teki koukkauksen departementin koillisosaan keskiylängön ensimmäisten ulokkeiden juurelle liuske- ja kalkkikiviesiintymien äärelle.

Nykyään viinitarhoja on eniten Bergeracois’ssa ja Dommen kantonissa, jossa viininviljely näyttää alkaneen taas kukoistaa.

Dommen kantonissa Campagnac-les-Quercyn antikliini muodostaa huipun, joka tulee sulautumaan kalkkikiviharjanteisiin.

Jurakautisissa Portland- ja Kimmeridge-vaiheen muodostelmissa on kalkkikiveä, joka hajoaa laatoiksi ja synnyttää näin litteitä kiviä, joista käytetään ranskaksi nimitystä ”lauze” (laattakivi). Viljelylohkojen viininviljelijät ovat myös vieneet kalkkikivilaattoja mukanaan ja rakentaneet kaikkialle kiviladoksista muureja sekä pieniä asumuksia. Näistä tunnetuimmat sijaitsevat Daglanin kalkkikivitasangolla, ja ne on sisällytetty historiallisten muistomerkkien täydentävään luetteloon.

Juuri tämän geologisen erityisluonteen ansiosta viininviljely on säilynyt ja kehittynyt tällä alueella. Kuten koko Lounais-Ranskassa, viininviljely käynnistyi Périgordissa roomalaisaikana.

Alusta alkaen Dordognejoella on ollut ratkaiseva merkitys niin sanottujen ylämaan viinien kaupalle, sillä sen jokilaivat (gabare) olivat viinien ainoa kuljetusväline.

Dordognejokea mutta myös Garonne-, Lot- ja Tarnjokia pitkin kuljetetut viinit pitivät pintansa ja saivat kehittyä aina siihen saakka, kunnes viinikirvat aiheuttivat laajamittaista tuhoa vuoden 1880 tienoilla. Viinitarhat näivettyivät entisestään ensimmäisen maailmansodan tuoman toisen kohtalokkaan iskun seurauksena, sillä se riisti viinitarhoilta kokonaisen sukupolven. Viinitarhoja säilyi lähinnä Bergeracois’ssa.

Viiniköynnöslajikkeiden perustana ovat Akvitanian alueen lajikkeet ja paikalliset lajikkeet: punaviineissä yleisimpiä lajikkeita ovat Merlot ja eri Cabernet-lajikkeet ja valkoviineissä Sauvignon ja Sémillon, ja joskus mukana on myös hiukan Chardonnayta.

Lajikkeet täydentävät toisiaan tavalla, joka antaa punaviineihin notkeutta ja täyteläisyyttä sekä tanniineja, jotka ovat toisinaan hiukan rakeisia, mikä antaa viineille erityistä luonnetta.

Roseeviineissä on sen sijaan hedelmäisiä tuoksuja, ja niiden jälkimaku on miellyttävän raikas.

Kuivat valkoviinit ovat myös hedelmäisiä. Niiden suutuntuma on keveä, mutta niissä on sopivasti voimakkuutta, ja jälkimaussa on hiven hapokkuutta.

Dommen alue sijaitsee kaukana Bordeaux’sta, minkä ansiosta se kärsi satavuotisesta sodasta muita alueita vähemmän. Satavuotisen sodan jälkeisenä aikana alueella yritettiin elvyttää viinitarhoja ja istutettiin uusia viiniköynnöksiä, mikä käy ilmi useista notaarin vahvistamista asiakirjoista.

Vuoden 1260 tienoilla Toulousen kreivi kantoi viinintuotannosta veroa tietyillä Dommen maa-alueilla. Viinin myyntiä säännellään Sarlat’ssa vanhoilla, jo vuonna 1288 laadituilla säännöillä, jotka on vahvistettu vuoden 1299 patenttikirjoissa.

Dommen alueella tuotetaan nykyisin puna- ja roseeviinejä. Punaviinit ovat hedelmäisiä ja notkeita. Tammitynnyreissä kypsytettyjen viinien väri on rubiininpunainen. Viineissä on hedelmäisiä aromeja, ja niissä on havaittavissa häivähdys lakritsia ja kevyttä metsäisyyttä.

Merkinnällä ”Vin de Domme” varustetuissa roseeviineissä on voimakas väri. Viineissä on erittäin ekspressiivinen tuoksu, jossa tuntuu punaisten hedelmien aromeja. Näiden viinien suutuntumalle on tunnusomaista hyvä tasapainoisuus ja voimakkuus sekä pitkä, lämmin ja raikas jälkimaku.

Dommen viinin katsotaan kuuluvan Akvitanian alueen viineihin, joissa Merlot N ja Cabernet franc N ovat hallitsevia lajikkeita, kun taas Cot N -lajiketta, joka on Lot’n naapuridepartementissa hyvin yleinen, käytetään vain vähän.

Dommen viinin ystävien yhdistykseen kuuluu yli 2 000 jäsentä, myös alueen 15 viinintuottajaa. Tämä osoittaa, että koko pieni maaseutualue on pystynyt järjestäytymään ja yhdistämään voimansa säilyttääkseen tämän arvokkaan viininviljelyalueen, jonka tunnettuus kehittyy dynaamisten yhteistyörakenteiden varassa. Historialliset ja kulttuuriset yhteydet Bordeaux’hon, Périgordin suureen naapuriin, ovat jättäneet jälkensä viininviljelyalueeseen. Geomorfologian ja ilmaston yhteisten piirteiden lisäksi alueilla on myös samankaltainen kulttuuri ja viinitarhojen köynnöslajikkeet ovat molemmilla alueilla Akvitanian lajikkeita.

Kauppasuhteet ovat antaneet mahdollisuuden ylläpitää vuoropuhelua ja jakaa taitotietoa näiden kahden vierekkäisen viininviljelijäyhteisön välillä.

Dordognen departementin maaviinien koko tuotannosta vastaa 25 tuottajaa, joista kuusi on osuustoiminnallisia viininvalmistamoja. Puna- ja roseeviinejä tuotetaan keskimäärin 8 500 hehtolitraa ja valkoviinejä 2 500 hehtolitraa.

Dommen yhteisö otti 12. syyskuuta 1784 käyttöön sadonkorjuukiellon periaatteen, ”jotta voidaan säilyttää maaviinien maine, joka kärsii väistämättä, jos sato korjataan ennen kuin rypäleet ovat saavuttaneet täydellisen kypsyysasteen”.

Viinikellarit sijaitsevat pääosin lastaussatamien eli Dommen ja Castelnaud’n satamien välittömässä läheisyydessä, jotta viinit voidaan kuljettaa eteenpäin jokilaivoilla.

Viinikirvakriisi aiheutti 1800-luvun lopussa ensimmäisen kohtalokkaan iskun viininviljelyalueelle, johon kuului tuolloin yli 2 800 viiniköynnöshehtaaria.

Viimein vuonna 1993 perustettiin maanviljelijöistä, maatalousteknikoista ja paikallisesti valituista edustajista koostuva yhdistys ja viinitarhojen elvyttäminen pääsi alkamaan.

Périgordin viinit saavat ominaislaatunsa kalkkikivitasangoilta, joille viiniköynnökset on pääosin istutettu. Tämä maaperä on ominaisuuksiltaan hyvin läpäisevä, mikä edesauttaa valko- ja roseeviinien raikkaan ja sopivan hapokkaan ominaislaadun kehittymistä. Hyvien kosteusolosuhteiden ja valtameren vaikutusten ansiosta rypäleet saavuttavat hyvän fenolisen kypsyyden, mikä taas antaa punaviineille niille tunnusomaisen tanniinisen ominaislaadun.

Vahvalle valtameren vaikutukselle altis Dordognen laakso antaa merkinnällä ”Vin de Domme” varustettuihin viineihin tavallista enemmän notkeutta ja hedelmäisyyttä.

Myös matkailijat ovat kiinnostuneita Périgordin ja Dommen maineikkaista viineistä. He tulevat alueelle ennen muuta lähellä sijaitsevan ainutlaatuisen keskiaikaisen Sarlat’n linnoituskaupungin houkuttelemina: kaupungissa vierailee vuosittain lähes kaksi miljoonaa kävijää, ja siellä kuvataan paljon historiallisia elokuvia.

Muita paikallisia gastronomisia tuotteita ovat saksanpähkinät, mansikat, kastanjat sekä Cabécou-juusto ja karitsanliha, eikä myöskään sovi unohtaa tryffeleitä ja herkkutatteja. Näiden rinnalla Périgordin viinit kohottavat osaltaan tämän matkailualueen mainetta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Euroopan unionin SMM-tunnus on merkittävä etiketteihin silloin, kun merkintä ”Indication géographique protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä) korvataan perinteisellä merkinnällä ”Vin de Pays” (maaviini).

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Périgord” oheen voidaan lisätä jompikumpi seuraavien täydentävien maantieteellisten yksiköiden nimistä tässä tuote-eritelmässä vahvistettujen tuotantoedellytysten mukaisesti: ”Dordogne” ja ”Vin de Domme”.

Maantieteellisten yksiköiden nimien ”Dordogne” ja ”Vin de Domme” kirjainkoko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään sitä kirjainkokoa suurempi, jolla maantieteellisen merkinnän nimi ”Périgord” on kirjoitettu.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Périgord” voidaan täydentää

| — | yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä, |
| --- | --- |

—

yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä,

| — | merkinnällä ”primeur” (uuden sadon viini) tai ”nouveau” (uusi viini). |
| --- | --- |

—

merkinnällä ”primeur” (uuden sadon viini) tai ”nouveau” (uusi viini).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/21

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän
  vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen
  (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 87/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”VOUVRAY”

PDO-FR-A0146-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 8.12.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

Lisätään 1 luvun IV kohdan 1 alakohtaan, että kuntien luettelo on laadittu vuoden 2020 virallisen geokoodin mukaan.

Tämä aiheuttaa muutoksen kunnan nimeen ”Tours-Sainte-Radegonde”, joka korvataan nimellä ”Tours”.

Tämä on toimituksellinen muutos, joka ei muuta maantieteellistä aluetta.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 1.6 kohtaan.

2.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään 1 luvun IV kohdan 3 alakohtaan, että kuntien luettelo on laadittu vuoden 2020 virallisen geokoodin mukaan.

Tämä on toimituksellinen muutos, joka ei muuta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 1.9 kohtaan.

3.   Maatalouden ympäristötoimenpiteet

Lisätään 1 luvun VI kohdan 2 alakohtaan seuraavat kaksi kappaletta:

| ”c) | Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen viljelylohkolta on kielletty. |
| --- | --- |

”c)

Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen viljelylohkolta on kielletty.

| d) | Ruiskutuslaitteet, joissa ruiskutus ei kohdistu köynnösrivien sivuille ja joiden ruiskut ovat suuntaamattomat (korkeamaavaraiseen traktoriin asennetut puhallinturbiinit tai kääntyvät suuttimet), ovat kiellettyjä. Kun viljelylohkon kaltevuus on yli 20 prosenttia, korkeamaavaraiseen traktoriin asennettujen puhallinturbiinien tai kääntyvien suuttimien käyttö voidaan sallia.” |
| --- | --- |

d)

Ruiskutuslaitteet, joissa ruiskutus ei kohdistu köynnösrivien sivuille ja joiden ruiskut ovat suuntaamattomat (korkeamaavaraiseen traktoriin asennetut puhallinturbiinit tai kääntyvät suuttimet), ovat kiellettyjä. Kun viljelylohkon kaltevuus on yli 20 prosenttia, korkeamaavaraiseen traktoriin asennettujen puhallinturbiinien tai kääntyvien suuttimien käyttö voidaan sallia.”

Näiden määräysten tarkoituksena on huomioida entistä paremmin kuluttajien kysyntä, vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja siten vähentää ympäristövaikutusta.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien välillä

Poistetaan IX kohdan 5 alakohdan b alakohta.

Tämä määräys poistetaan Conseil d’Etat’n (Ranskan ylin hallintotuomioistuin) 22. toukokuuta 2017 antaman tuomion seurauksena.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan tuote-eritelmän 1 luvun XI kohdan 2 alakohta, koska kyseessä on siirtymätoimenpide, jonka voimassaolo on päättynyt.

Lisätään yksi alakohta seuraavasti:

”4) – Muut viljelykäytännöt

Ruiskutuslaitteet, joissa ruiskutus ei kohdistu köynnösrivien sivuille ja joiden ruiskut ovat suuntaamattomat (korkeamaavaraiseen traktoriin asennetut puhallinturbiinit tai kääntyvät suuttimet), ovat sallittuja 31. elokuuta 2024 saakka.”

Tämän määräyksen tarkoituksena on antaa alan toimijoille aikaa sopeutua tämän laitetyypin kieltämiseen.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

Lisätään tuote-eritelmän 2 luvun I kohtaan seuraava kappale:

”10. Ilmoitus ruiskutuslaitteen hankinnasta

Kaikista ruiskutuslaitehankinnoista on tehtävä ilmoitus SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle (organisme de défense et de gestion, ODG). Tässä ilmoituksessa on erityisesti esitettävä tarkka kuvaus hankitusta laitteesta. Ilmoitukseen on liitettävä lasku laitteen ostosta.”

Tämä muutos johtuu siitä, että ruiskutuslaitteet, joissa ruiskutus ei kohdistu köynnösrivien sivuille ja joiden ruiskut ovat suuntaamattomat, poistetaan käytöstä.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimpiä tarkastettavia kohtia on tarkistettu valvontamenetelmien mukauttamiseksi.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Vouvray

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

| 8. | Helmeilevä viini |
| --- | --- |

8.

Helmeilevä viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Kuohumattomat viinit

Kuohumattomien viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kuohumattomien viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 15 tilavuusprosenttia.

Pakkaamisen jälkeen kuivissa kuohumattomissa viineissä — käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa; — kokonaishappopitoisuus, joka ilmaistaan viinihappogrammoina litrassa, on enintään 2 grammaa litrassa käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuutta pienempi.

Kuivissa kuohumattomissa viineissä on yleensä nuorena hedelmä- ja kukkaisaromeja, jotka voivat vanhemmissa viineissä väistyä ja antaa tilaa viinin kehittymisen myötä syntyville vivahteille, kuten hunajaisuudelle tai lehmuksen maulle. Silloin, kun viineissä on käymiskykyisiä sokereita, ne ovat yleensä moniulotteisempia ja niillä on tavanomaista parempi kypsytyspotentiaali. Eksoottisten hedelmien voimakkaat aromit tai kuivahedelmien miedommat vivahteet eivät siis ole harvinaisia, ja ajan kuluessa näistä viineistä tulee usein esiin paahdettujen manteleiden, hunajan tai kvittenin vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Kuohuviinit ja helmeilevät viinit

Jos rypäleen puristemehua on väkevöity, kuohuviinien tai helmeilevien viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa pullokäymisen jälkeen olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

Kuohuviinien ja helmeilevien viinien haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja hiilidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Kuohuviineissä, joissa on hienojakoista ja kevyttä vaahtoa, tavataan usein hedelmien tai sitrushedelmien vivahteita ja leipäisää sävyä, joka voimistuu ajan kuluessa. Helmeileville viineille on luonteenomaista alhainen hiilidioksidipitoisuus ja hienovarainen kuplaisuus, joka tuntuu suussa vain hiukan. Nämä miellyttävät viinit ovat yleensä kuohuviinejä väkevämpiä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kuohuviinit tai helmeilevät viinit valmistetaan yksinomaan toisella alkoholikäymisellä pullossa. Silloin, kun rypäleen puristemehua väkevöidään, viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla pullokäymisen jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Kuohumattomien viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa väkevöinnin jälkeen olla enintään 15 tilavuusprosenttia.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Viljelykäytäntö

—   Kasvatustavat

| a) | Istutustiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaarilla, ja köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,60 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on vähintään 0,90 metriä. |
| --- | --- |

a)

Istutustiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaarilla, ja köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,60 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on vähintään 0,90 metriä.

| b) | Leikkaussäännöt: Viiniköynnökset leikataan kannusversollisella matalaleikkauksella niin, että kuhunkin oksaan jätetään yksi tai kaksi kannusversoa, joissa on enintään kaksi silmua. Kussakin köynnöksessä korkeintaan yksi kannusverso voidaan leikata niin, että siihen jätetään enintään kolme silmua. Kussakin köynnöksessä on keskimäärin 10 silmua, ja silmujen köynnöskohtainen enimmäismäärä on 13 silmua. Alle 10-vuotiaissa viiniköynnöksissä silmujen köynnöskohtainen enimmäismäärä on kuitenkin kahdeksan silmua. Silmulla tarkoitetaan tässä yhteydessä silmua, jonka pituus on yli viisi millimetriä latvuksesta. |
| --- | --- |

b)

Leikkaussäännöt: Viiniköynnökset leikataan kannusversollisella matalaleikkauksella niin, että kuhunkin oksaan jätetään yksi tai kaksi kannusversoa, joissa on enintään kaksi silmua. Kussakin köynnöksessä korkeintaan yksi kannusverso voidaan leikata niin, että siihen jätetään enintään kolme silmua. Kussakin köynnöksessä on keskimäärin 10 silmua, ja silmujen köynnöskohtainen enimmäismäärä on 13 silmua. Alle 10-vuotiaissa viiniköynnöksissä silmujen köynnöskohtainen enimmäismäärä on kuitenkin kahdeksan silmua. Silmulla tarkoitetaan tässä yhteydessä silmua, jonka pituus on yli viisi millimetriä latvuksesta.

b.   Enimmäistuotokset

Kuohumattomat viinit

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

Kuohuviinit tai helmeilevät viinit

78 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Kuohumattomien viinien rypäleiden korjuu, viiniyttäminen, valmistaminen ja kypsyttäminen sekä kuohuviinien ja helmeilevien viinien rypäleiden korjuu, viiniyttäminen, valmistaminen, kypsyttäminen ja pakkaaminen suoritetaan seuraavien Indre-et-Loiren departementin kuntien alueella (vuoden 2020 virallisen geokoodin perusteella laadittu luettelo): Chançay, Noizay, Parçay-Meslay, Reugny, Rochecorbon, Tours, Vernou-sur-Brenne, Vouvray.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Chenin B

Orbois B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

a)   Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Vouvray” maantieteellinen alue sijaitsee Toursin kaupungin läheisyydessä, kaupunkia korkeammalla sijaitsevalla tasangolla, jota halkovat useat kuivat laaksot tai notkot, jotka päättyvät usein äkkijyrkästi Loiren laaksoon.

Tasanko on melko kumpuilevaa ja kohoaa 85–110 metrin korkeuteen. Vierailija voi löytää tästä kukkulaisesta maastosta laaksojen kellertäviin tuffeau-kivijyrkänteisiin kaivettuja luolakellareita ja -asumuksia. Tasangon perustana on kerros pehmeää liitukiveä (Turonia-kauden tuffeau-kiveä). Tämän kerroksen päällä on Senon-kaudelta sekä eoseeni-, mioseeni- ja plioseenikausilta peräisin olevaa piipitoista saviainesta, ja päällimmäisenä on kvartäärikauden tuuliperäisiä savikerrostumia. Maantieteellinen alue käsittää kahdeksan kuntaa, jotka sijaitsevat joen varrella tai Loiren laakson ja sen sivulaaksojen välittömässä läheisyydessä.

Rypäleiden korjuuseen tarkasti rajattujen viljelylohkojen maaperä on tasangon muodostavan geologisen pohja-aineksen eroosion seurauksena muodostunutta maa-ainesta, jota tavataan Loireen viettävän jyrkännealueen reunamilla ja tasankoa halkovien laaksojen ja notkojen reunoilla. Mäenrinteillä sijaitsevilla viljelylohkoilla maaperä on kalkkipitoista savimaata, kun taas tasangon reunoilla sijaitsevilla viljelylohkoilla maaperä on piipitoista savimaata.

Maantieteellisellä alueella vallitsee sekoittunut valtamerellinen ilmasto, mikä johtuu sijainnista valtameren ja mantereen vaikutusten risteyskohdassa. Loirejoki toimii lämmönsäätelijänä, kuten myös laaksot, joihin kylmä ilma virtaa mäenrinteiltä. Kesäisin alueella on yleensä vuosittain vähintään yksi muutaman päivän helleaalto. Sademäärä on noin 680 millimetriä vuodessa.

b)   Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Legendan mukaan Pyhä Martinus olisi ottanut 300-luvulla käyttöön yhä edelleen istutettavat rypälelajikkeet ja vielä vuonna 2010 noudatetut viiniköynnösten leikkaustavat samassa yhteydessä, kun perustettiin Marmoutier’n luostari (372), joka sijaitsee nykyisin Toursin kaupunkiin kuuluvan Sainte-Radegonden kunnan alueella. Kerrotaan, että pyhimyksen aasin kyltymätön ruokahalu olisi tuonut esiin viiniköynnösten matalaleikkauksen hyödyt.

Valkoiset rypälelajikkeet on 1200-luvun alusta lähtien varattu viljelylohkoille, jotka sijaitsevat tasangon mäenrinteillä ja reunoilla, joilla maaperä on kivistä ja kalkkipitoista. Vanhoista teksteistä käy ilmi, että Chenin B -lajike, jota nimitetään paikallisesti Loiren alueen pineauksi (”pineau de la Loire”), on viininviljelyalueen arvostetuin rypälelajike. Rabelais kirjoitti 1500-luvulla Gargantua-teoksessaan seuraavaa: ”Se on – – rypäleviiniä [vin pineau]. Ah, mitä jaloa valkoviiniä! Ja kautta sieluni autuuden, se on kuin silkkiä.” (suom. Erkki Ahti) Tasangon pinta-aineksessa havaittavissa olevat ensimmäiset geologiset kerrokset koostuvat tuffeau-kivestä, joka on pehmeää liitukiviainesta. Siihen on roomalaisajalta 1900-luvulle saakka kaivettu laajoja kellareita. Näitä kellareita käytettiin viiniyttämiseen, kuohuviinien valmistukseen, viinien kypsytykseen ja varastointiin, ja näin ollen ne edesauttoivat osaltaan viininviljelyn kehittymistä ja viinikauppaa.

Ranskan kuninkaiden oleskelu Tourainen alueen linnoissa 1300- ja 1500-luvuilla edisti merkittävästi Tourangeaun viininviljelyalueen kehitystä ja kasvatti sen mainetta. ”Vouvrayn” nimellä varustetut maineikkaat laatuviinit kuuluivat Ranskan parhaimmistoon, ja niillä oli keskeinen sija kuninkaan ruokapöydässä. Loirejoki oli viineille ihanteellinen kuljetusväylä, ja Vouvray-viinejä kaupattiin hollantilaisten kauppiaiden ansiosta Pohjois-Euroopan maihin 1800-luvun loppuun asti.

Vouvray-viinien tuottajat järjestäytyivät nopeasti viinikirvakriisin jälkeen, ja 1900-luvun alkupuoliskolla toteutettiin useita toimia näiden viinien suojelemiseksi ja niiden menekin edistämiseksi. Vuonna 1906 perustettiin viinintuottajien etuja ajava ammattiyhdistys, jonka tarkoituksena oli torjua vilpillistä kilpailua, jota tietyt häikäilemättömät kauppiaat harjoittivat myymällä muilta alueilta peräisin olevia huonolaatuisia viinejä nimellä ”Vouvray”.

Vuonna 1929 annetussa tuomiossa todettiin, että alkuperänimitystä ”Vouvray” voitiin käyttää ainoastaan Vouvrayn, Vernoun, Chançayn, Noizayn, Reugnyn, Rochecorbonin ja Sainte-Radegonden kuntien alueella tuotetuista viineistä. Vuonna 1936 eri viiniluokille hyväksyttiin tarkistettu alkuperänimitys ”Vouvray”, jonka maantieteellinen alue vastasi vuonna 2010 määriteltyä maantieteellistä aluetta. Vuonna 1937 perustettu viiniveljeskunta tekee nimitystä tunnetuksi.

Tuotanto kehittyi jatkuvasti, ja vuonna 1953 tuottajat perustivat Vouvrayn tuottajien yhteisen viininvalmistamon. Tämä osuustoiminnallinen viininvalmistamo oli yhä vuonna 2010 merkittävä toimija. Vuonna 2009 istutettujen viiniköynnösten pinta-ala oli noin 2 200 hehtaaria ja tällä alueella toimi 165 viininviljelijää. Tuotanto jakautuu kuohumattomiin viineihin (noin 50 000 hehtolitraa) ja kuohuviineihin ja helmeileviin viineihin (lähes 70 000 hehtolitraa valmistettuja viinejä). Kuivissa kuohumattomissa viineissä on yleensä nuorena hedelmä- ja kukkaisaromeja, jotka voivat vanhemmissa viineissä väistyä ja antaa tilaa viinin kehittymisen myötä syntyville vivahteille, kuten hunajaisuudelle tai lehmuksen maulle. Silloin, kun viineissä on käymiskykyisiä sokereita, ne ovat yleensä moniulotteisempia ja niillä on tavanomaista paremmat kypsytysmahdollisuudet. Eksoottisten hedelmien voimakkaat aromit tai kuivahedelmien miedommat vivahteet eivät siis ole harvinaisia, ja ajan kuluessa näistä viineistä tulee usein esiin paahdettujen manteleiden, hunajan tai kvittenin vivahteita.

Kuohuviineissä, joissa on hienojakoista ja kevyttä vaahtoa, tavataan usein hedelmien tai sitrushedelmien vivahteita ja leipäisää sävyä, joka voimistuu ajan kuluessa. Helmeilevät viinit Helmeileville viineille on luonteenomaista alhainen hiilidioksidipitoisuus ja hienovarainen kuplaisuus, joka tuntuu suussa vain hiukan. Nämä miellyttävät viinit ovat yleensä kuohuviinejä väkevämpiä. Kuohuviinien tuotanto kehittyi samoissa puitteissa kuin kuohumattomien viinien tuotanto. Viininviljelijät havaitsivat, että kellareissa pullotetut viinit alkoivat toisinaan käydä luontaisesti uudestaan, ja he halusivat oppia hallitsemaan tätä ”luontaisten kuohuviinien” syntyilmiötä ja päästä samalla hyödyntämään sitä. Näin syntyivät 1800-luvulla viinit, joita tarjotaan kuluttajille nimityksellä ”helmeilevät viinit”. Ensimmäiset kuohuviinien valmistuskokeilut, joissa hyödynnettiin perinteistä menetelmää, käynnistettiin 1840-luvulla, jolloin myös viininvalmistustiede alkoi ottaa ensi askeleitaan. Tuffeau-kiveen kaivetut viinikellarit edesauttoivat näiden viinien valmistustaidon kehittymistä, sillä niiden valmistus edellyttää suurikokoisia ja sopivan viileitä varastointi- ja käsittelytiloja. Vuonna 2010 kuohuviinien valmistajat luottavat yli sadan vuoden ajalta karttuneeseen kokemukseen ja hallitsevat läpikotaisin cuvéen koostamiseen tarvittavan taitotiedon. Viinejä kypsytetään ritilöillä (sur lattes) vähintään 12 kuukautta, mikä edistää viinien aromien ja moniulotteisuuden kehittymistä.

Kuohumattomat viinit: Suojatun alkuperänimityksen ”Vouvray” viinien maantieteellinen alue sijaitsee ilmastoltaan Loiren laakson arvossa pidetyn mutta myöhäisen Chenin B -lajikkeen viljelyrajalla. Alueen erityiset luonnonolosuhteet antavat viineihin huomattavaa omintakeista aromaattisuutta ja tasapainoisuutta.

Viinien hienostuneisuus ja omintakeisuus edellyttävät viiniköynnösten kasvuvoiman ja niiden tuotantokyvyn optimaalista hallintaa, mikä näkyy kasvuvoimaltaan heikomman perusrungon käytössä, viiniköynnösten kurinalaisessa kasvatuksessa ja matalaleikkauksessa. Satokauden vaikutus on maantieteellisellä alueella erittäin voimakas, ja siksi toimijat ovat sukupolvien kuluessa opetelleet hallitsemaan rypäleiden kypsyysasteeseen vaikuttavia olosuhteita. Korjattujen rypäleiden sokeripitoisuus vaihtelee näin ollen satovuoden luonnonolosuhteiden ja sääolojen mukaan. Tämän luontaisen rikkauden vaaliminen on johtanut eri viinilajien tuotantoon. Kun sadonkorjuun sääolot ovat erityisen suotuisat, tuotetaan viinejä, joissa käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on korkea, erittäin sokeripitoisista rypäleistä, joiden on ensin annettu kuivua viiniköynnöksessä, jolloin niiden sokeripitoisuus nousee, taikka joiden pinnalle on kasvanut Botrytis cinerean vaikutuksesta jalohometta.

Paikallisen perinteen mukaisesti rypäleiden korjuuseen rajattavaan viljelyalueeseen luetaan ainoastaan ne viljelylohkot, joiden maaperän vesi- ja lämpöominaisuudet ovat otolliset. Vouvray-viinien laadukkuutta ja omintakeisuutta selittävät valitut viininviljelylohkot sekä se, että alueen viininviljelijöiden yhteisö on sukupolvesta toiseen mukauttanut käyttöön otettuja tuotantomenetelmiä ja soveltanut niitä johdonmukaisesti.

Vouvray-viinien maine on ollut erittäin hyvä 1200-luvulta lähtien, ja munkit ovat osaltaan edistäneet viininviljelyalueen laajentumista ja alueen viinien leviämistä laivoilla Loirejokea pitkin. Hollantilaisten kauppiaiden toiminnan ansiosta tämä maine kasvoi 1500- ja 1600-luvuilla niin ulkomailla kuin Ranskan alueella, ja vuonna 2010 näitä viinejä pidetään kaupan kansallisten rajojen ulkopuolella ja viedään joka puolelle maailmaa.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Kaikki vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimilla, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksinkertainen verrattuna kirjainkokoon, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

—

Kaikki vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimilla, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksinkertainen verrattuna kirjainkokoon, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| — | Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” (Loiren laakso) kirjoitetaan kirjaimilla, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa tarkistetun alkuperänimityksen kirjainten koosta. |
| --- | --- |

—

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” (Loiren laakso) kirjoitetaan kirjaimilla, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa tarkistetun alkuperänimityksen kirjainten koosta.

| — | Ilmaisu ”sec” (kuiva) on mainittava sellaisten kuohumattomien viinien merkinnöissä, jotka vastaavat tuote-eritelmän IX kohdan 1 alakohdan b alakohdan määräyksiä. |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”sec” (kuiva) on mainittava sellaisten kuohumattomien viinien merkinnöissä, jotka vastaavat tuote-eritelmän IX kohdan 1 alakohdan b alakohdan määräyksiä.

| — | Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:






  — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; |
| --- | --- | --- |

—

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka;

| — | paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, joka määritellään kuohumattomien viinien viiniyttämistä, valmistamista ja kypsyttämistä sekä kuohuviinien ja helmeilevien viinien viiniyttämistä, valmistamista, kypsyttämistä ja pakkaamista koskevan poikkeuksen mukaisesti, käsittää osan seuraavan Indre-et-Loiren departementtiin kuuluvan kunnan alueesta (vuoden 2020 virallisen geokoodin perusteella): Nazelles-Négron (se osa alueesta, joka sijaitsee departementin tien nro 1 pohjoispuolella ja departementin tien nro 75 länsipuolella).

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

| — | Kuohuviinit ja helmeilevät viinit valmistetaan yksinomaan toisella alkoholikäymisellä pullossa. |
| --- | --- |

—

Kuohuviinit ja helmeilevät viinit valmistetaan yksinomaan toisella alkoholikäymisellä pullossa.

| — | Kuohuviinit ja helmeilevät viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille aikaisintaan silloin, kun niitä on kypsytetty pullotuspäivästä vähintään 12 kuukauden ajan. |
| --- | --- |

—

Kuohuviinit ja helmeilevät viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille aikaisintaan silloin, kun niitä on kypsytetty pullotuspäivästä vähintään 12 kuukauden ajan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c92ca6c9-395b-44ee-b1c9-ba8a143bb101

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/27

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 87/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”MOULIN-À-VENT”

PDO-FR-A0933-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 9.12.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

I luvun IV kohdan 1 alakohdassa ennen sanaa ”seuraavien” lisätään ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteelliseen alueeseen voidaan viitata INSEEn julkaiseman virallisen maantieteellisen koodin vuonna 2019 voimassa olevan version yhteydessä ja varmistaa alueen määrittely oikeudellisesti.

Maantieteellisen alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Lisäksi on lisätty virke, jolla toimijoille ilmoitetaan, että maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartta-asiakirjat ovat saatavilla INAOn verkkosivustolla.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Viljelyalue

Korvataan IV kohdan 2 alakohta seuraavasti: ”Viinit saadaan yksinomaan köynnöksistä, jotka sijaitsevat tuotantolohkon alueella, jonka kansallinen alkuperä- ja laatuinstituutti (Institut national de l’origine et de la qualité) hyväksyi toimivaltaisen kansallisen komitean kokouksessa 14. marraskuuta 2019.”

Tämän muutoksen tarkoituksena on ilmoittaa päivämäärä, jona toimivaltainen kansallinen viranomainen hyväksyi maantieteelliseen tuotantoalueeseen uuden rajatun viljelylohkon. Viljelyalueen rajaamisen tarkoituksena on määritellä asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvat viljelylohkot maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään I luvun IV kohdan 3 alakohdassa ennen sanaa ”seuraavien” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen voidaan viitata INSEEn julkaiseman virallisen maantieteellisen koodin vuonna 2019 voimassa olevan version yhteydessä.

Tämän alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Tämän viittauksen lisäämisen ansiosta voidaan oikeudellisesti varmistaa välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen määrittely siten, että kuntien tai kuntien osien yhdistymiset, jakautumiset tai nimenmuutokset eivät vaikuta siihen.

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen kuuluvien kuntien luetteloa on myös päivitetty aluetta muuttamatta ennen vuotta 2019 tehtyjen hallinnollisten muutosten huomioon ottamiseksi.

Yhtenäisen asiakirjan otsikko ”Lisäedellytykset” on muutettu vastaavasti.

4.   Siirtymätoimenpide

I luvun XI kohdan 3 alakohta poistetaan, koska ajanjakso, jolloin tuottajat ovat voineet hyötyä viinin vanhentamisjaksolle määritellystä toimenpiteestä, ja näin ollen kuluttajamarkkinoille saattamisen päivämäärä ovat vanhentuneet.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Eritelmän tarkastukseen liittyvät seikat

| — | Toimijat tarkastaa vastedes sertifiointielin, ja sana ”tarkastussuunnitelma” korvataan sanalla ”valvontasuunnitelma” eritelmän II lukua koskevissa kappaleissa.
  Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan. |
| --- | --- |

—

Toimijat tarkastaa vastedes sertifiointielin, ja sana ”tarkastussuunnitelma” korvataan sanalla ”valvontasuunnitelma” eritelmän II lukua koskevissa kappaleissa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

| — | Tarkastusjärjestelmää koskevat tiedot
  III luvun II kohta: tämän osan laatimissääntöjä on muutettu sen jälkeen, kun tuote-eritelmä hyväksyttiin joulukuussa 2011, ja siitä on poistettu kaikki tarkastusviranomaista koskevat tiedot, koska tarkastukset suorittaa sertifiointielin.
  Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan. |
| --- | --- |

—

Tarkastusjärjestelmää koskevat tiedot

III luvun II kohta: tämän osan laatimissääntöjä on muutettu sen jälkeen, kun tuote-eritelmä hyväksyttiin joulukuussa 2011, ja siitä on poistettu kaikki tarkastusviranomaista koskevat tiedot, koska tarkastukset suorittaa sertifiointielin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Moulin-à-Vent

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 4. | Viinin tai viinien kuvaus |
| --- | --- |

4.

Analyyttinen kuvaus

Viinit ovat kuivia kuohumattomia punaviinejä.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Pakkausvaiheessa punaviinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Valmiit viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

Käymiskykyisten sokerien (glukoosin ja fruktoosin) enimmäispitoisuus: 3 grammaa litrassa.

Suurimman kokonaisalkoholipitoisuuden, todellisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, pienimmän kokonaishappopitoisuuden ja suurimman kokonaisrikkidioksidipitoisuuden osalta sovelletaan yhteisön sääntelyn mukaisia vaatimuksia.

Viinien väri on syvä ja vaihtelee rubiinista granaatinpunaiseen. Niiden tuoksussa on usein kukkaisia ja hyvin kypsyneiden punaisten hedelmien vivahteita, jotka viinin vanhetessa kehittyvät huumaaviksi mausteiden, tryffelien tai jopa riistan tuoksuiksi. Suutuntuma on antava ja ryhdikäs, ja siinä yhdistyvät harmonisesti voimakkuus, monisyisyys ja eleganssi.

Viinejä voidaan nauttia nuorina, mutta niiden hienous ja voimakkuus paranevat useamman vuoden säilytyksen jälkeen.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%): | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%): | |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään: | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa): | 14,17 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra): | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%):

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%):

Kokonaishappopitoisuus vähintään:

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa):

14,17

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| — | Puunpalasten käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

—

Puunpalasten käyttö on kielletty.

| — | Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

| — | Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka. |
| --- | --- |

—

Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

Viljelymenetelmä

Istutustiheys

YLEISET MÄÄRÄYKSET

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaarilla.

Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

YKSITTÄISET MÄÄRÄYKSET

Jos noudatetaan vähimmäistiheyttä 6 000 köynnöstä hehtaaria kohti, köynnösten välisten rivien väli voi olla enintään 3 metriä mekaanista korjuuta varten.

Leikkaussäännöt

| — | Leikkaus saadaan valmiiksi 15. toukokuuta |
| --- | --- |

—

Leikkaus saadaan valmiiksi 15. toukokuuta

| — | Viinit on saatu matalaleikatuista viiniköynnöksistä (gobelet-leikkaus, viuhkaleikkaus tai Royat-leikkaus käyttäen yksinkertaista, kaksinkertaista tai Charmet-leikkaustapaa), joissa on enintään 10 silmua köynnöstä kohti. |
| --- | --- |

—

Viinit on saatu matalaleikatuista viiniköynnöksistä (gobelet-leikkaus, viuhkaleikkaus tai Royat-leikkaus käyttäen yksinkertaista, kaksinkertaista tai Charmet-leikkaustapaa), joissa on enintään 10 silmua köynnöstä kohti.

| — | Jokaisessa köynnöksessä on 3–5 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua; nuorentamista varten kussakin köynnöksessä voi myös olla kannusverso, jossa on enintään 2 silmua ja joka on leikattu vanhasta oksasta saatuun sivuversoon. |
| --- | --- |

—

Jokaisessa köynnöksessä on 3–5 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua; nuorentamista varten kussakin köynnöksessä voi myös olla kannusverso, jossa on enintään 2 silmua ja joka on leikattu vanhasta oksasta saatuun sivuversoon.

| — | Muotoiluleikkauksessa tai muutetussa leikkaustavassa köynnökset leikataan siten, että köynnöstä kohti on enintään 12 silmua. |
| --- | --- |

—

Muotoiluleikkauksessa tai muutetussa leikkaustavassa köynnökset leikataan siten, että köynnöstä kohti on enintään 12 silmua.

Mekaanista sadonkorjuuta koskevat säännökset

| a) | Säiliöissä, joissa lohkojen tuotos kuljetetaan viiniytyskellariin, korjatun sadon korkeus saa olla enintään 0,50 metriä. |
| --- | --- |

a)

Säiliöissä, joissa lohkojen tuotos kuljetetaan viiniytyskellariin, korjatun sadon korkeus saa olla enintään 0,50 metriä.

| b) | Säiliöiden on oltava inerttiä ja elintarvikekäyttöön soveltuvaa materiaalia. |
| --- | --- |

b)

Säiliöiden on oltava inerttiä ja elintarvikekäyttöön soveltuvaa materiaalia.

| c) | Sadon korjuu- ja kuljetuslaitteistossa on oltava asianmukainen vedenpoisto- tai suojausjärjestelmä. |
| --- | --- |

c)

Sadon korjuu- ja kuljetuslaitteistossa on oltava asianmukainen vedenpoisto- tai suojausjärjestelmä.

b.   Enimmäistuotokset

61 hehtolitraa hehtaaria kohti

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä vuoden 2019 maantieteellisen koodin perusteella seuraavien kuntien alueella:

| — | Rhônen departementti: Chénas |
| --- | --- |

—

Rhônen departementti: Chénas

| — | Saône-et-Loiren departementti: Romanèche-Thorins. |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loiren departementti: Romanèche-Thorins.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Aligoté B

Gamay N

Melon B

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue ulottuu Monts du Beaujolais’n etelärinteelle, etupäässä Montagne de Rémontin rinteelle, joka sijaitsee 510 metrin korkeudessa, sekä Saônen tasangon vastakkaisille penkereille 15 kilometrin päähän lounaaseen Mâconista ja 25 kilometriä pohjoiseen Villefranche-sur-Saônesta.

Näin ollen alue ulottuu Chénasin ja Romanèche-Thorinsin kuntiin Rhônen ja Saône-et-Loiren departementtien reunamilla.

Rypäleiden korjuuta varten rajatut lohkot sijaitsevat kumpuilevassa maastossa, jonka länsiosassa toisinaan jyrkätkin rinteet hallitsevat Chenasin pikkukaupunkia ja itäosassa loivemmat rinteet ja penkereet ulottuvat Romanèche-Thorinsiin asti. Korkeus vaihtelee 190 metristä 420 metriin.

80 prosenttia maaperästä on haurasta areniittia, joka on väriltään vaaleanpunaista ja peräisin kasvualustan graniittikiven rapautumisesta. Tässä sitä kutsutaan jäljempänä ”hiekkakiveksi”. Eteläosassa ja itärajalla maaperä on kehittyneempää ja muodostaa kolluviaalisia kerrostumia. Ne koostuvat hiekasta ja savesta, joihin on sekoittunut karkeaa soraa. Maaperä on yleensä hyvin valunutta, ja siihen on imeytynyt runsaasti rauta- ja mangaanioksideja, jotka levittäytyvät maaperään graniittilohkareita leikkaavista malmisuonista.

Itse asiassa Ranskan suurin mangaaniesiintymä löydettiin vuoden 1750 vaiheilla Romanèche-Thorinsista. Tätä esiintymää hyödynnettiin 1700-luvulta 1800-luvulle jopa kylän aukiolla. Tuolloin romanechiitiksi nimetty kivilaji on mustaa ja hyvin vaikeakulkuista.

Ilmasto on leuto valtameri-ilmasto, jota leimaavat mantereiset ja eteläiset vaikutukset. Sateet jakautuvat tasaisesti ympäri vuoden, ja vuotuinen keskilämpötila on noin 11 °C. Monts du Beaujolais -vuoristo suojaa merkittävästi länsituulilta, mikä vähentää valtameren vaikutusta. Föhntuulet kuivattavat kosteaa ilmaa, mikä puolestaan lisää valoisuutta ja vähentää sateita.

Saônen suurella laaksolla on myös määräävä asema viiniköynnösten kehityksessä, sillä se tarjoaa paljon valoa ja välittää eteläisiä vaikutteita, joita ilmenevät etenkin kesän korkeina lämpötiloina.

- Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viiniköynnöksiä on ollut maantieteellisellä alueella jo muinaisista ajoista.

Suzanne Blanchet kertoo Burgundin viinejä käsittelevässä teoksessaan ”Les vins de Bourgogne”, että viininköynnösten viljelyä on harjoitettu Macônin ja Lyonin metsäisillä seuduilla jo ensimmäisestä vuosisadasta lähtien (Plinius vanhemman aikakaudella). 200-luvulla amforiin pakatut viinit saapuivat Lyoniin lähellä sijaitsevan Saônen kautta.

1400-luvun lopulta alkaen Lyonin porvaristo, joka oli rikastunut silkkikaupan ja pankkitoiminnan ansiosta, myötävaikutti merkittävästi viinitarhan kehitykseen.

Beaujolais’n alueelta peräisin olevien viinien kauppa kasvoi 1700-luvulla, mikä johti suuriin muutoksiin viinitarhalla. Suurtilat jaettiin osuusviljelmiin, jotka ovat edelleen vahvasti läsnä maantieteellisellä alueella.

Vuoden 1722 kansallisissa arkistoissa todetaan seuraavaa: ”Romanèche on yksi neljästä Mâconin alueen paikkakunnasta, joista lähetetään eniten viiniä Pariisiin”.

Tarkistetun alkuperänimityksen nimi liittyy antiikkiseen tuulimyllyyn, joka pystytettiin vuonna 1550 Romanèche-Thorinsin kukkulalle. Sitä käytettiin jyvien jauhamiseen aina 1800-luvun puoliväliin asti. Nykyään se on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi. Viinitarhan keskellä sijaitseva ja kauas näkyvä mylly yksilöi täydellisesti Moulin-à-Ventin maantieteellisen alueen.

Mâconin tuomioistuimen 17. huhtikuuta 1924 antamassa tuomiossa määriteltiin virallisesti maantieteelliset rajat, joiden puitteissa Thorins- tai Moulin-à-Vent-nimisiä viinejä voidaan tuottaa. Seuraavana vuonna perustettiin virallisesti viininviljelijöiden liitto ”Union des viticulteurs”, mikä johti tarkistetun alkuperänimityksen tunnustamiseen 11. syyskuuta 1936 annetulla asetuksella. Sekaannusten välttämiseksi nimi ”Thorins” jätettiin pois.

Samaan aikaan nelisenkymmentä tuottajaa perusti osuustoiminnallisen kellarin, joka on vuodesta 1934 lähtien ollut sijoitettuna Chénasissa sijaitsevan Michaudsin linnan sivurakennukseen ja joka viiniyttää noin 20 prosenttia tuotantomäärästä, joten se toimii yhtenä talouden moottorina.

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Moulin-à-Vent” luonnehtivat alueelle ominaiset perinteet yhdistettyinä nykyaikaisiin tekniikoihin.

Laatuviiniä etsiessään tuottajat ovat oppineet hallitsemaan gamay N -lajiketta ja sen kasvua erityisesti käyttämällä suurta istutustiheyttä ja matalaleikkausta.

Rypäleiden hyvän kypsyyden takaamiseksi tuottajat varmistavat, että suojaamaton lehtiala on riittävä. Näin ollen viiniköynnökset voidaan sitoa kiinteällä tukilangalla. Samaan aikaan tuottajat ovat ottaneet käyttöön erityisen viininvalmistusmenetelmän, jossa käytetään samanaikaisesti perinteistä käymistä ja osittaista hiilidioksidikäymistä.

Tilat ovat pääosin perheiden omistuksessa, jolloin useat sukupolvet seuraavat toisiaan tai työskentelevät yhdessä.

Vuonna 2010 viinitarhan pinta-ala oli 650 hehtaaria ja vuosituotanto keskimäärin 30 000 hehtolitraa.

Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Viinien väri on syvä ja vaihtelee rubiinista granaatinpunaiseen.

Niiden tuoksussa on usein kukkaisia ja hyvin kypsyneiden punaisten hedelmien vivahteita, jotka viinin vanhetessa kehittyvät huumaaviksi mausteiden, tryffelien tai jopa riistan tuoksuiksi.

Suutuntuma on antava ja ryhdikäs, ja siinä yhdistyvät harmonisesti voimakkuus, monisyisyys ja eleganssi.

Viinejä voidaan nauttia nuorina, mutta niiden hienous ja voimakkuus paranevat useamman vuoden säilytyksen jälkeen.

Syy- ja seuraussuhteet

Graniittikummun rinteillä sijaitseva ”Moulin-à-Vent” on tunnettu siitä, että se on vanhin Crus du Beaujolais -viinitarhoihin kuuluva viinitarha.

Viinitarha on juurtunut homogeeniseen graniittimaaperään, jota halkovat useat mangaanisuonet, jotka näkyvät hajanaisesti maaperään levinneinä. Perimätiedon mukaan tämä musta malmi antaa viineille niiden omaleimaisuuden.

Viininviljelylohkot, joille on istutettu gamay N -lajiketta, levittäytyvät itään ja kaakkoon päin aukeaville leudoille rinteille, joita Monts du Beaujolais -vuoristo suojaa länsituulilta. Näin ne lämpenevät aamuauringon ensimmäisistä säteistä.

Alhaisen hedelmällisyytensä vuoksi graniittipohja suosii kohtalaisia satoja ja edistää viineissä havaittavien hedelmäisten aromien kehittymistä.

Tuottajat haluavat eristää parhaat lohkot ja sisällyttää merkintöihin tunnetuimpien paikkojen nimet.

Moulin-à-Ventin maine on vakiintunut. Se vahvistettiin jo 1700-luvulla Mâconissa toimineen kauppiaan Pierre-Étienne Chalandonin tekemässä valituksessa, jossa vastustettiin tuottajaa, jonka epäiltiin tarjoavan kolmannen tai neljännen luokan viinejä nimityksellä ”Moulin-à-Vent”. Jullien ylisti vuonna 1816 kaikkien tunnettujen viinitarhojen topografiaa koskevassa teoksessaan ”Topography de tous les vignobles connus” Moulin-à-Vent-viinejä. Tämän jälkeen nämä viinit luokiteltiin ”ensimmäisen luokan viineiksi”, jotka säilyvät pullotettuina yli kymmenen vuoden ajan.

Tuottajat puolestaan samastuvat yhä tuulimyllyyn, joka on tarkistetun alkuperänimityksen symboli ja esiintyy lukuisissa merkinnöissä ja markkinointimateriaaleissa. Tuulimylly on myös innoittanut taidemaalari Maurice Utrilloa.

Vuonna 1996 tarkistetuilla alkuperänimityksillä ”Moulin-à-Vent” ja ”Chénas” varustettujen viinien tuottajat yhdistyivät ja perustivat viininviljelijöiden killan ”Confrérie des Maîtres Vignerons de Chénas et Moulin-à-Vent”, joka juhlallisesti vahvisti näiden kahden tarkistetun alkuperänimityksen viinien maineen.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaus, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja vanhentamista koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

| — | Côte-d’Orin departementti:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot |
| --- | --- |

—

Côte-d’Orin departementti:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

| — | Rhônen departementti:
  Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainoastaan Avenasin entisen kunnan aluetta vastaava osa), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d'Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainoastaan Dareizén, Les Olmesin ja Saint-Loupin entisten kuntien aluetta vastaava osa) |
| --- | --- |

—

Rhônen departementti:

Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainoastaan Avenasin entisen kunnan aluetta vastaava osa), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d'Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainoastaan Dareizén, Les Olmesin ja Saint-Loupin entisten kuntien aluetta vastaava osa)

| — | Saône-et-Loiren departementti:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines,Fragnes-La-Loyère (ainoastaan La Loyèren entisen kunnan aluetta vastaava osa), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly,, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainoastaan Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen entisten kuntien aluetta vastaava osa) , Vinzelles, Viré |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loiren departementti:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines,Fragnes-La-Loyère (ainoastaan La Loyèren entisen kunnan aluetta vastaava osa), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly,, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainoastaan Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen entisten kuntien aluetta vastaava osa) , Vinzelles, Viré

| — | Yonnen departementti:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainoastaan Champvallonin, Villiers sur Tholonin ja Volgrén entisten kuntien aluetta vastaava osa), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Yonnen departementti:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainoastaan Champvallonin, Villiers sur Tholonin ja Volgrén entisten kuntien aluetta vastaava osa), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:






  — | kyseessä on maarekisteriin kirjatun paikan nimi |
| --- | --- | --- |

a)

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

—

kyseessä on maarekisteriin kirjatun paikan nimi

| — | paikka on mainittu satoilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu satoilmoituksessa.

Maarekisteriin kirjatun paikan nimi kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| b) | Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin du Beaujolais”, ”Grand Vin du Beaujolais” tai ”Cru du Beaujolais”.
  Laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

b)

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin du Beaujolais”, ”Grand Vin du Beaujolais” tai ”Cru du Beaujolais”.

Laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-10009261-9fab-4519-9359-c1535d713844

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 15.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 87/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 87/35

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 87/10)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”MINERVOIS”

PDO-FR-A0330-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14.12.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Rajatun viljelyalueen hyväksymispäivämäärä

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Sallittujen lajikkeiden luetteloon lisätään kaksi uutta lajiketta Grenache gris G ja Viognier rosee- ja valkoviinien tuotantoa varten. Nämä viljelyalueelle jo istutetut lajikkeet otetaan lisälajikkeiksi SAN:n Minervois viiniköynnöslajikkeiden yhdenmukaistamiseksi alueellisen SAN:n Languedoc kanssa.

Tämän vuoksi Grenache gris G lisätään roseeviinien tuotantoon tarkoitettujen lisälajikkeiden luetteloon.

Grenache gris G ja Viognier blanc B lisätään valkoviinien tuotantoon tarkoitettujen lisälajikkeiden luetteloon.

3.   Lajikkeiden osuutta viinitilalla koskevat säännöt

Lajikkeiden osuutta viinitilalla koskevat säännöt täsmennetään lajikkeita Grenache gris ja Viognier varten:

| — | roseeviinien osalta kolmanneksi alakohdaksi lisätään seuraava alakohta:






  ”– | Lajikkeen Grenache gris G osuus on enintään 20 % viiniköynnöslajikkeista. ” |
| --- | --- | --- |

—

roseeviinien osalta kolmanneksi alakohdaksi lisätään seuraava alakohta:

”–

Lajikkeen Grenache gris G osuus on enintään 20 % viiniköynnöslajikkeista. ”

| — | valkoviinien osalta kolmanneksi alakohdaksi lisätään seuraava alakohta:






  ”– | Lajikkeen Viognier blanc B osuus on enintään 10 % viiniköynnöslajikkeista. ” |
| --- | --- | --- |

—

valkoviinien osalta kolmanneksi alakohdaksi lisätään seuraava alakohta:

”–

Lajikkeen Viognier blanc B osuus on enintään 10 % viiniköynnöslajikkeista. ”

4.   Merkinnät

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suuremman maantieteellisen yksikön nimi ”Languedoc” viittauksella ”Grand Vin du Languedoc”.

SAN:n nimeä voidaan niin ikään täydentää pienemmän täydentävän maantieteellisen yksikön nimellä edellyttäen, että kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja että paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan välittömästi SAN-merkinnän jälkeen kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla SAN kirjoitetaan.

5.   Ilmoitusvelvollisuudet

Kasteltavien viljelylohkojen tunnistetiedot on liitettävä ennakkoilmoitukseen suojatulla alkuperänimityksellä suojatun viinin tuotannossa käytettävistä viljelylohkoista.

6.   Viittaus valvovaan viranomaiseen

Viittaukset valvovaan viranomaiseen on päivitetty yhtenäiseen asiakirjaan.

SAN:n tuote-eritelmän II luvun II kohtaa muutetaan täsmentäen, että valvonnasta huolehtii tarkastusorganisaatio eikä enää valvonnasta vastaavan viranomaisen eli kansallisen alkuperä- ja laatuinstituutin (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) puolesta toimiva tarkastuslaitos.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Minervois

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

Viinien analyyttiset ominaisuudet

Kyseiset viinit ovat kuivia hiilihapottomia puna-, rosee- ja valkoviinejä.

Puna-, rosee- ja valkoviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 tilavuusprosenttia.

Punaviinien, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on enintään 14 tilavuusprosenttia, käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) enimmäispitoisuus on 3 grammaa.

Punaviinien, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on yli 14 tilavuusprosenttia, käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) enimmäispitoisuus on 4 grammaa.

Punaviineissä omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Rosee- ja valkoviinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) enimmäispitoisuus on 4 grammaa.

Haihtuvien happojen pitoisuus, rikkidioksidipitoisuus ja kokonaishappopitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Viinien aistinvaraiset ominaisuudet

Punaviinit saadaan tavanomaisesti lajikevalikoimasta, jossa lajikkeita Grenache N, Mourvèdre N ja Syrah N on vähintään 60 prosenttia. Viinit ovat purppuranvärisiä ja violettiin vivahtavia. Niiden tasapainoisuus ja marjamainen aromaattinen rikkaus mahdollistavat kulutuksen nuorina.

Ne ovat lämpimiä ja vahvoja, niissä kehittyy usein mausteisia tai lakritsimaisia aromivivahteita, ja ne ikääntyvät hyvin.

Roseeviinit vivahtavat kevyen lohenpunaiseen, ja niiden aromien kirjossa on marjamaisia häivähdyksiä. Ne ovat sekä raikkaita että vahvoja, tasapainoisia ja viipyileviä.

Valkoviinit ovat väriltään vaalean kullankeltaisia ja vihreään vivahtavia. Monivivahteiset ja lämpimät viinit sisältävät selviä kukkaisia häivähdyksiä ja antavat eloisan hedelmäisen suutuntuman, joka vivahtaa tuoreisiin hedelmiin, kuten persikkaan, mangoon tai aprikoosiin.

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelymenetelmä

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2,50 metriä, eikä köynnösten välinen etäisyys samassa rivissä saa olla alle 0,80 metriä.

Köynnökset leikataan ennen E-vaihetta, jolloin ensimmäisissä kahdessa silmussa on kolme lehteä.

| — | Köynnökset leikataan matalaleikkauksella siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua Kussakin kannusversossa on enintään kaksi silmua. |
| --- | --- |

—

Köynnökset leikataan matalaleikkauksella siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua Kussakin kannusversossa on enintään kaksi silmua.

| — | Lajikkeet Marsanne B, Roussanne B ja Syrah N voidaan leikata juoksijaleikkauksella (Guyot simple) jättäen köynnökseen enintään kymmenen silmua, joista enintään kuusi silmua jätetään satoversoon, ja enintään kaksi kannusversoa, joissa kussakin on enintään kaksi silmua. |
| --- | --- |

—

Lajikkeet Marsanne B, Roussanne B ja Syrah N voidaan leikata juoksijaleikkauksella (Guyot simple) jättäen köynnökseen enintään kymmenen silmua, joista enintään kuusi silmua jätetään satoversoon, ja enintään kaksi kannusversoa, joissa kussakin on enintään kaksi silmua.

| — | Keinokastelu voidaan sallia. |
| --- | --- |

—

Keinokastelu voidaan sallia.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on niin ikään kielletty.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b.   Enimmäistuotokset

60 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava seuraavien kuntien alueella:

| — | Auden departementti: Aigues-Vives, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Badens, Bagnoles, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Cabrespine, Castelnau-d’Aude, Caunes-Minervois, Ginestas, Homps, Laure-Minervois, Limousis, Mailhac, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Paraza, Pépieux, Peyriac-Minervois, Pouzols-Minervois, Puichéric, La Redorte, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Frichoux, Saint-Nazaire-d’Aude, Sainte-Valière, Sallèles-Cabardès, Salsigne, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villarzel-Cabardès, Villegly, Villeneuve-Minervois. |
| --- | --- |

—

Auden departementti: Aigues-Vives, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Badens, Bagnoles, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Cabrespine, Castelnau-d’Aude, Caunes-Minervois, Ginestas, Homps, Laure-Minervois, Limousis, Mailhac, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Paraza, Pépieux, Peyriac-Minervois, Pouzols-Minervois, Puichéric, La Redorte, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Frichoux, Saint-Nazaire-d’Aude, Sainte-Valière, Sallèles-Cabardès, Salsigne, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villarzel-Cabardès, Villegly, Villeneuve-Minervois.

| — | Hérault’n departementti: Agel, Aigne, Aigues-Vives, Azillanet, Beaufort, Cassagnoles, La Caunette, Cesseras, Félines-Minervois, La Livinière, Minerve, Montouliers, Olonzac, Oupia, Saint-Jean-de-Minervois, Siran. |
| --- | --- |

—

Hérault’n departementti: Agel, Aigne, Aigues-Vives, Azillanet, Beaufort, Cassagnoles, La Caunette, Cesseras, Félines-Minervois, La Livinière, Minerve, Montouliers, Olonzac, Oupia, Saint-Jean-de-Minervois, Siran.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Piquepoul blanc B

Piquepoul noir N

Rivairenc N – Aspiran noir

Roussanne B

Syrah N – Shiraz

Terret blanc B

Terret noir N

Vermentino B – Rolle

Viognier B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät ja inhimilliset tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Cévennesin eteläisimmän osan eli Montagne Noire -vuoren juurella, ja sen korkein kohta on Pic de Nore (1 210 metriä).

Viiniköynnökset sijoittuvat keskelle laajaa amfiteatterin muotoista aluetta, joka laskeutuu johdonmukaisesti pohjolasta etelään ja loppuu loivasti Aude-joen varteen. Kokonaisuudessaan etelään antavaa rinnettä reunustaa kaksi kukkulavyöhykettä:

| — | lännessä Carcassonnen lähellä sijaitseva vyöhyke muodostuu Salsignen ja Trèbesin välillä pohjois-eteläsuuntaisista kukkuloista, joiden lomassa virtaa Clamoux-joki; |
| --- | --- |

—

lännessä Carcassonnen lähellä sijaitseva vyöhyke muodostuu Salsignen ja Trèbesin välillä pohjois-eteläsuuntaisista kukkuloista, joiden lomassa virtaa Clamoux-joki;

| — | toista, idässä sijaitsevaa vyöhykettä kutsutaan nimellä ”serre d’Oupia”, ja sen halki virtaa Cesse-joki. |
| --- | --- |

—

toista, idässä sijaitsevaa vyöhykettä kutsutaan nimellä ”serre d’Oupia”, ja sen halki virtaa Cesse-joki.

Maantieteellisen alueen keskikohta sijoittuu noin sadan metrin päähän Marseillette-lammen yläpuolelle ja jatkuu yhtenäisenä kohti laajaa tasankoa, jonka halki virtaavat Auden sivujoet Argent-Double ja Ognon.

Viiniköynnökset näkyvät hyvin kukkuloiden ja tasankojen halki kulkevan ”Minervois’n reitin” varrella mukautuen saumattomasti pensaikosta, männyistä ja tammista muodostuvaan luonnonympäristöön.

Maantieteellinen alue kuuluu tertiäärikauden molassisedimenttien täyttämään synkliiniin ja niveltyy pohjoisessa Montagne Noiren ylänköön. Alueella on hiekkakivikasaumia ja limnisiä kalkkikivikonglomeraatteja.

Tunnusmerkillisimmät viljelymaat ovat siten muodostuneet kivipenkereiden, merkelisaven, hiekkakiven, kuluneen (hajonneen) kovan kalkkikiven ja korkeilla vyöhykkeillä liuskekeskittymien päälle.

Välimerelliselle ilmastolle on luonteenomaista voimakas leutous, suhteellinen kuivuus, 630 millimetrin keskimääräinen vuotuinen sademäärä ja yli 14 celsiusasteen kesimääräinen vuotuinen lämpötila, ja auringonpaistetta alue saa yli 2 400 tuntia vuodessa.

Maantieteellisen alueen itäosaan yltää välimerellisiä virtauksia, jotka ilmenevät kesäisin kosteina kaakkoistuulina ja pienenä sademääränä keväisin ja syksyisin. Maantieteellisen alueen länsiosa (Cers) on sitä vastoin alttiina luoteistuulelle, joka on usein voimakas ja yleensä kuiva mutta Montagne Noire -vuoreen törmätessään aiheuttaa pääasiassa syksyisin ja keväisin Atlantin valtameren rannikkoon rinnastuvaa sadantaa.

Maantieteellinen alue ulottuu Auden departementissa 45 kunnan ja Hérault’n departementissa 16 kunnan alueelle.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viiniköynnöksiä on kasvatettu Minervois’n alueella roomalaisajalta lähtien.

Canal du Midi -kanavan avautuminen liikenteelle vuonna 1680, tieverkon parantuminen 1700-luvulla ja rautatien rakentaminen edistivät viininviljelyn monokulttuurin kehittymistä.

Tämä vauraus joutui koetukselle viinikirvojen ja ylituotannon synnyttämässä kriisitilanteessa, joka huipentui vuoden 1907 viinikriisiin, joka sai koko alueen järjestäytymään.

Maantieteellisen alueen itäreunalla sijaitsevassa Argeliers’n kylässä viininviljelijä Albert Marcellin antoi 1907 alkusysäyksen Ranskan viininviljelijöiden nousuun viinikaupan petoksia ja myynnin jyrkkää laskua vastaan. Koko Etelä-Ranskaan ja myös osaan viinialueista levinneiden vakavien levottomuuksien myötä syntyi laki alkuperänimityksistä (appellation d’origine).

Minervois’n alueelle perustettiin viinintuottajien etuja ajava ammattiyhdistys vuonna 1922. ”Minervois” hyväksyttiin alun perin alkuperänimitykseksi Vin Délimité de Qualité Supérieure vuonna 1951, ja tarkistetun alkuperänimityksen nämä viinit saivat 15. helmikuuta 1985 annetulla asetuksella viiniköynnöslajikkeiden muuttamisen – erityisesti tummia ja aiemmin arvostettuja rypälelajikkeita Grenache N, Syrah N, Mourvèdre N ja Cinsaut N sekä valkoisia rypälelajikkeita Grenache B, Maccabeu B, Roussanne B, Marsanne B ja Vermentino B suosiviksi – ja tarkemmin määriteltyjen tuotantoedellytysten käyttöönottamisen jälkeen.

Viimeksi mainittujen hallitsemiseksi toimijat valitsivat vuonna 1996 erityisen menettelyn, jossa rypäleiden tuotantoon tarkoitetut viljelylohkot määritellään kaksi vuotta ennen niiden ilmoittamista hakemuksessa.

Vuonna 2009 kaikkiaan 210 yksityistä ja 25 osuustoiminnallista viininvalmistamoa, joiden yhteinen osuus tuotantomäärästä on 40 prosenttia, haki tarkistettua alkuperänimitystä 124 000 hehtolitralle.

Tuotannosta 92 prosenttia on punaviinejä ja 6 prosenttia roseeviinejä. Punaviinit saadaan tavanomaisesti lajikevalikoimasta, jossa lajikkeita Grenache N, Mourvèdre N ja Syrah N on vähintään 60 prosenttia. Viinit ovat purppuranvärisiä ja violettiin vivahtavia. Niiden tasapainoisuus ja marjamainen aromaattinen rikkaus mahdollistavat kulutuksen nuorina.

Näissä lämpimissä ja vahvoissa viineissä kehittyy usein mausteisia tai lakritsimaisia aromivivahteita, ja ne ikääntyvät hyvin.

Roseeviinit vivahtavat kevyen lohenpunaiseen, ja niissä on marjamainen makupaletti. Ne ovat sekä raikkaita että vahvoja, tasapainoisia ja viipyileviä.

Valkoviinit ovat väriltään vaalean kullankeltaisia ja vihreään vivahtavia. Monivivahteiset ja lämpimät viinit sisältävät selviä kukkaisia häivähdyksiä ja antavat eloisan hedelmäisen suutuntuman, joka vivahtaa tuoreisiin hedelmiin, kuten persikkaan, mangoon tai aprikoosiin.

Syy- ja seuraussuhteet

Välimerellisen ilmaston ja pinnanmuodostuksen yhdistelmä sekä sijainti etelärinteellä vähän sateita tuovien vallitsevien tuulien tuiverruksessa tekevät maantieteellisestä alueesta soveliaan alkuperäisen viiniköynnöksen viljelyyn pääasiassa savi- ja kalkkimaalla.

Nämä erityiset olosuhteet edistävät rypäleiden optimaalista kypsymistä ja antavat viinintuottajalle mahdollisuuden rypälelajikkeen ja viljelypaikan yhteensovittamiseen, mikä osaltaan tukee viinien erityisluonnetta.

Grenache N -rypälelajikkeen suutuntuma on lämmin ja pyöreä. Se viihtyy kivipenkereillä ja merkelisavessa. Varhainen rypälelajike Syrah N tuo viiniin sokerisuutta ja marja-aromeja. Historiallisista lajikkeista Cinsaut N, jota on perinteisesti käytetty vain roseeviiniin, antaa punaviineihin sekoitettuna hienostuneisuutta, ja Carignan N antaa ryhtiä ja tanniineja sekä pitkän kypsytyksen jälkeen omalaatuisia lakritsiaromeja. Mourvèdre N -lajikkeesta saadaan puolestaan hienoja tanniineja ja mausteisia vivahteita.

Jacques Puisais kuvaa tuotteen yhteyttä luonnonympäristöönsä: ”Minervois on ilmasta riippuvainen viini, ja kunkin satovuoden tuuliolosuhteet – erityisesti sadonkorjuuta ennen – ratkaisevat kokonaishaihduntanopeuden. Tälle viinille ovat leimallisia tanniinien pehmeys ja rikkaus ja rypäleen alkuperäisyyden ilmentyminen.”

Viininviljely on ollut osa Minervois-alueen historiaa jo kahden vuosituhannen ajan.

Minerven kylä, jonka nimi tuo mytologisia mielleyhtymiä ja joka kohoaa kivikkoisella kalkkikivikukkulalla, on antanut nimensä tälle tarkistetulle alkuperänimitykselle. Entinen linnoitus on tunnettu poikkeuksellisesta sijainnistaan ja siitä, että se torjui Simon de Montfortin johtaman hyökkäyksen kataareja vastaan suunnatulla ristiretkellä vuonna 1210. Tarkistetun alkuperänimityksen kasvupaikoista juuri tällä symbolisella ja tunnusomaisella paikalla kovalle kalkkikivimaalle istutettu viiniköynnös kasvaa voimakkaan valoisassa välimerellisessä maisemassa.

Jälkiä Rooman valtakunnan ajasta on havaittavissa. Suurin osa nykyisistä viinitarhoista ja viinitiloista on perustettu antiikin ”domusten” sijaintipaikoille, esimerkkinä Pépieux’n kunnassa sijaitseva ”Massanier la Mignarde”, joka on legioonassa palvelleen Maximuksen entinen tila ja jonka viinin ”International wine challenge” on palkinnut vuoden 2005 parhaana viininä.

Maantieteellisen alueen länsireunalla sijaitseva Carcassonnen vanhakaupunki, keskiaikainen linnoitus, kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin sekä Minervois’n alueen kulttuuriin ja historiaan. Maantieteellisen alueen eteläosassa soljuva Canal du Midi -kanava toimi 1600-luvun taloudellisen nousun kimmokkeena ja on niin ikään otettu Unescon maailmanperintöluetteloon.

Minervois’n tarkistettu alkuperänimitys on siten historiallisen taustansa ja erityislaatuisen sijaintinsa ansiosta tiiviisti sidoksissa alueelle juurtuneeseen viininviljelyyn.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suuremman maantieteellisen yksikön nimi ”Languedoc” viittauksella ”Grand Vin du Languedoc”.

Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

| — | kyseessä on kiinteistörekisterialue; |
| --- | --- |

—

kyseessä on kiinteistörekisterialue;

| — | paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä ja viinin valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista kunnista:

| — | Auden departementti: Barbaira, Berriac, Canet, Capendu, Carcassonne, Castans, Citou, Conques-sur-Orbiel, Douzens, Escales, Floure, Fontiès-d’Aude, Fournes-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lastours, Lespinassière, Lézignan-Corbières, Marcorignan, Montbrun-des-Corbières, Montirat, Moux, Ouveillan, Pradelles-Cabardès, Raissac, Saint-Marcel-d’Aude, Sallèles-d’Aude, Villanière, Villardonnel, Villedubert, Villemoustaussou. |
| --- | --- |

—

Auden departementti: Barbaira, Berriac, Canet, Capendu, Carcassonne, Castans, Citou, Conques-sur-Orbiel, Douzens, Escales, Floure, Fontiès-d’Aude, Fournes-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lastours, Lespinassière, Lézignan-Corbières, Marcorignan, Montbrun-des-Corbières, Montirat, Moux, Ouveillan, Pradelles-Cabardès, Raissac, Saint-Marcel-d’Aude, Sallèles-d’Aude, Villanière, Villardonnel, Villedubert, Villemoustaussou.

| — | Hérault’n departementti: Assignan, Cruzy, Ferrals-les-Montagnes, Villespassans. |
| --- | --- |

—

Hérault’n departementti: Assignan, Cruzy, Ferrals-les-Montagnes, Villespassans.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc1cf391-d666-49f9-81cc-7ca4a90414cd

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---