# Europeiska unionens C 155/30 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 155 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången30 april 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 155

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången30 april 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 558:e plenarsession – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021 |
| 2021/C 155/01 | Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte? — (baserad på samråd i de 27 medlemsstaterna) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 558:e plenarsession – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

2021/C 155/01

Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte? — (baserad på samråd i de 27 medlemsstaterna)

1

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 558:e plenarsession – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021 |
| 2021/C 155/02 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – En handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin [COM(2020) 312 final], Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU [COM(2020) 313 final], Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning [COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)] | 8 |
| 2021/C 155/03 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan [COM(2020) 590 final] | 20 |
| 2021/C 155/04 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en strategi för digitalisering av finanssektorn i EU [COM(2020) 591 final] | 27 |
| 2021/C 155/05 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 [COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)] samt om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare [COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD)] | 31 |
| 2021/C 155/06 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 [COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)] och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/43/EG, 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 och (EU) 2016/2341 [COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)] | 38 |
| 2021/C 155/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021 [COM(2020) 575 final] | 45 |
| 2021/C 155/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD)) | 52 |
| 2021/C 155/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om asyl- och migrationshantering och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG och förslaget till förordning (EU) XXX/XXX (Asyl- och migrationsfonden) (COM(2020) 610 final – 2020/0279 (COD)) – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hantering av krissituationer och force majeure-situationer på migrations- och asylområdet (COM(2020) 613 final – 2020/0277 (COD)) | 58 |
| 2021/C 155/10 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU [COM(2020) 611 final – 2016/0224 (COD)], om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna och om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/817 [COM(2020) 612 final – 2020/0278 (COD)] samt om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av biometriska uppgifter för en effektiv tillämpning av förordning (EU) XXX/XXX [förordningen om asyl- och migrationshantering] och förordning (EU) XXX/XXX [vidarebosättningsförordningen], för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordningarna (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/818 [COM(2020) 614 final – 2016/0132 (COD)] | 64 |
| 2021/C 155/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020) 662 final) | 73 |
| 2021/C 155/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD)) | 78 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 558:e plenarsession – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

2021/C 155/02

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – En handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin [COM(2020) 312 final], Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU [COM(2020) 313 final], Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning [COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)]

[COM(2020) 312 final]

[COM(2020) 313 final]

[COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)]

8

2021/C 155/03

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan [COM(2020) 590 final]

[COM(2020) 590 final]

20

2021/C 155/04

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en strategi för digitalisering av finanssektorn i EU [COM(2020) 591 final]

[COM(2020) 591 final]

27

2021/C 155/05

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 [COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)] samt om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare [COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD)]

[COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)]

[COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD)]

31

2021/C 155/06

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 [COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)] och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/43/EG, 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 och (EU) 2016/2341 [COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)]

[COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)]

[COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)]

38

2021/C 155/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021 [COM(2020) 575 final]

[COM(2020) 575 final]

45

2021/C 155/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

52

2021/C 155/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om asyl- och migrationshantering och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG och förslaget till förordning (EU) XXX/XXX (Asyl- och migrationsfonden) (COM(2020) 610 final – 2020/0279 (COD)) – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hantering av krissituationer och force majeure-situationer på migrations- och asylområdet (COM(2020) 613 final – 2020/0277 (COD))

(COM(2020) 610 final – 2020/0279 (COD))

(COM(2020) 613 final – 2020/0277 (COD))

58

2021/C 155/10

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU [COM(2020) 611 final – 2016/0224 (COD)], om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna och om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/817 [COM(2020) 612 final – 2020/0278 (COD)] samt om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av biometriska uppgifter för en effektiv tillämpning av förordning (EU) XXX/XXX [förordningen om asyl- och migrationshantering] och förordning (EU) XXX/XXX [vidarebosättningsförordningen], för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordningarna (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/818 [COM(2020) 614 final – 2016/0132 (COD)]

[COM(2020) 611 final – 2016/0224 (COD)],

[COM(2020) 612 final – 2020/0278 (COD)]

[COM(2020) 614 final – 2016/0132 (COD)]

64

2021/C 155/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020) 662 final)

(COM(2020) 662 final)

73

2021/C 155/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

78

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2021/C 155/13 | Rättelse till Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)] ( EUT C 440, 6.12.2018 ) | 79 |

Rättelser

2021/C 155/13

Rättelse till Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)] ( EUT C 440, 6.12.2018 )

( EUT C 440, 6.12.2018 )

79

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 558:e plenarsession – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/1

---

Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte?

(baserad på samråd i de 27 medlemsstaterna)

(2021/C 155/01)

| Föredragande: | Gonçalo LOBO XAVIER


  Javier DOZ ORRIT


  Luca JAHIER |
| --- | --- |

Föredragande:

Gonçalo LOBO XAVIER

Javier DOZ ORRIT

Luca JAHIER

Vid sin plenarsession den 24–25 februari 2021 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande resolution med 268 röster för och 5 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | EESK har antagit ett antal yttranden, resolutioner och förklaringar om återhämtningsplanen Next Generation EU och dess olika delar, särskilt faciliteten för återhämtning och resiliens. Kommittén har ställt sig bakom dess innehåll och inriktningen på reformförslagen, som syftar till att stimulera den ekonomiska och sociala återhämtningen och få till stånd en förändring av produktionsmodellen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vi anser att alla reformer i omstruktureringsprocessen måste bygga på de principer som ligger till grund för EU: skydd av mänskliga och sociala rättigheter, demokratiska värden och rättsstatsprincipen. Investeringarna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens måste syfta till att frigöra den inre marknadens fulla potential, stärka EU:s ekonomiska motståndskraft, uppnå FN:s mål för hållbar utveckling, skapa en cirkulär ekonomi, uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050, uppmuntra innovation och modernisering i samband med digitaliseringen av ekonomin och samhället samt säkerställa ett effektivt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att trygga social sammanhållning, utrota fattigdom och minska ojämlikheten. De måste utgöra ett svar på den ekonomiska och sociala kris som pandemin gett upphov till, med hänsyn till att dess återverkningar kommer att bli mer omfattande, betungande och djupgående än vad vi tidigare räknade med, och säkerställa en snabb återhämtning. Användningen av faciliteten för återhämtning och resiliens bör också ligga helt i linje med internationella konventioner och fördrag som EU och medlemsstaterna är parter i, såsom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. EESK anser att det är mycket viktigt att säkerställa goda styrelseformer, vaksamhet mot korruption i samband med förvaltningen av medel samt demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är också mycket viktigt att reformerna inriktas på att både förbättra produktiviteten i ekonomin och stärka innovationen inom industrin genom stöd till små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin. Kommittén betonar forskningens roll på EU-nivå och dess kopplingar till produktionsprocessen. EESK anser också att mekanismer bör införas för att säkerställa en rättvis grön och digital omställning i EU och i alla medlemsstater, och för att stödja den ekonomiska återintegreringen av dem som hamnat utanför arbetsmarknaden. I detta sammanhang upprepar vi vår oro över att otillräckliga medel har avsatts för en rättvis omställning inom den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU-institutionernas åtgärder skiljer sig mycket från dem som de vidtog under krisen 2008. Finansieringen av återhämtningsplanen genom emission av gemensamma europeiska obligationer är en milstolpe i EU:s historia. Kommittén anser att stödet till en fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) är en särskilt angelägen fråga. Denna fråga bör tas upp vid den kommande konferensen om Europas framtid, samtidigt som vi är medvetna om betydelsen av det toppmöte i Porto som det portugisiska ordförandeskapet ska bjuda in till och som avser ett ändamålsenligt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EESK anser att det civila samhällets deltagande måste sträcka sig bortom de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna till att omfatta viktiga frågor såsom EU:s framtid eller anslutningsförhandlingar och föranslutningsförhandlingar med EU:s kandidatländer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommissionen bör ta hänsyn till pandemins inverkan på de olika medlemsstaterna och deras kapacitet när den bedömer deras nationella planer för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I denna resolution vill vi också uttrycka vår tillfredsställelse med den överenskommelse som nåddes i december förra året mellan Europaparlamentet och rådet, inom ramen för trepartsdialogen, och som innefattar godkännandet av en förordning som föreskriver (artikel 18) att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer ska delta, genom samråd, i utarbetandet och genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Denna resolution handlar om just detta – det civila samhällets deltagande i de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Utifrån de rapporter som utarbetats av de nationella delegationerna i gruppen för den europeiska planeringsterminen skulle vi vilja göra en första bedömning av hur detta deltagande utvecklas och kunna informera EU-institutionerna och de nationella regeringarna om de brister som vi finner. På så sätt skulle kommittén kunna bidra till att de nationella regeringarna och EU-institutionerna vidtar lämpliga korrigerande åtgärder före tidsfristen för de nationella regeringarnas färdigställande av de nationella planerna för återhämtning och resiliens och deras godkännande av kommissionen. Denna bedömning bör inte bara visa i vilken utsträckning det civila samhället har deltagit i utformningen av planerna, utan även vilken kvalitet deras deltagande har haft och hur öppna de olika medlemsstaterna har varit i fråga om att göra sina utkast till de nationella planerna för återhämtning och resiliens tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | När det gäller de alleuropeiska arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas deltagande i återhämtningsplanen Next Generation EU har de konstaterat att framsteg har gjorts jämfört med de vanliga förfarandena inom den europeiska planeringsterminen. De konstaterar också att kommissionens spelar en positiv roll när det gäller att främja det civila samhällets deltagande på nationell nivå. De flesta av dem anser dock att det faktiska deltagandet i hög grad fortfarande är otillräckligt och att processerna inte ger utrymme för ett tillräckligt genomslag för civilsamhällesorganisationernas synpunkter. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer anser att dessa brister bör åtgärdas vid genomförandet och utvärderingen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens genom att det införs mer formella förfaranden som underlättar verkliga utbyten. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | Den 18 december 2020 nådde Europeiska unionens råd och Europaparlamentet en överenskommelse om faciliteten för återhämtning och resiliens. För att få tillgång till medlen ska medlemsstaterna utarbeta nationella planer för återhämtning och resiliens där ett paket med investeringar och reformer fastställs, i enlighet med EU:s riktlinjer för samrådsprocessen. Redan i den första vägledningen, som offentliggjordes i september, uppmanas medlemsstaterna att beskriva eventuella samråd med och bidrag från arbetsmarknadens parter, det civila samhället och andra berörda parter vid utarbetandet och genomförandet av planen för återhämtning och resiliens (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den överenskommelse som Europaparlamentet och rådet nådde i december innehåller bland annat en punkt om arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets deltagande. Enligt artikel 18.4 q ska de nationella planerna för återhämtning och resiliens innehålla en ”sammanfattning av den samrådsprocess som i enlighet med den nationella rättsliga ramen har genomförts med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer [...] och andra berörda parter, för utarbetandet och, när så är möjligt, genomförandet av planen [...] och hur intressenternas synpunkter återspeglas i planen” (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Arbetsprogrammet för perioden 2020–2023 för gruppen för den europeiska planeringsterminen antogs vid gruppens första sammanträde den 16 december 2020. Ett nytt viktigt inslag i arbetsprogrammet var att EESK-ledamöterna skulle anordna samråd online i medlemsstaterna under januari 2021. Syftet med samråden var att samla in information om det organiserade civila samhällets deltagande i de nationella planerna för återhämtning och resiliens, för att EESK skulle kunna anta en resolution vid plenarsessionen i februari. |
| --- | --- |

2.3

3.   Metod

| 3.1 | De uppgifter och den information som krävdes för denna rapport samlades in i januari 2021.
  Totalt inkom 26 nationella bidrag. Samråden genomfördes på grundval av ledamöternas egna kunskaper och omfattade arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. I vissa länder deltog nationella ekonomiska och sociala råd eller motsvarande organ, och i andra hölls samråd även med regeringsföreträdare. |
| --- | --- |

3.1

Totalt inkom 26 nationella bidrag. Samråden genomfördes på grundval av ledamöternas egna kunskaper och omfattade arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. I vissa länder deltog nationella ekonomiska och sociala råd eller motsvarande organ, och i andra hölls samråd även med regeringsföreträdare.

| 3.2 | Följande fem frågor låg till grund för samråden:






  1) | Finns det mekanismer för samråd om planerna för återhämtning och resiliens i ert land? Anser ni att de är tillräckliga och lämpliga? |
| --- | --- | --- |

3.2

1)

Finns det mekanismer för samråd om planerna för återhämtning och resiliens i ert land? Anser ni att de är tillräckliga och lämpliga?

| 2) | Finns det olika samrådsmekanismer för arbetsmarknadens parter och resten av det civila samhället i ert land? |
| --- | --- |

2)

Finns det olika samrådsmekanismer för arbetsmarknadens parter och resten av det civila samhället i ert land?

| 3) | Ert land måste lämna in sin nationella plan för återhämtning och resiliens senast den 30 april. Var befinner sig ert land i processen? |
| --- | --- |

3)

Ert land måste lämna in sin nationella plan för återhämtning och resiliens senast den 30 april. Var befinner sig ert land i processen?

| 4) | Hur skiljer sig förfarandet för återhämtning och resiliens från samrådet med det organiserade civila samhället under det normala förfarandet för planeringsterminen i ert land? |
| --- | --- |

4)

Hur skiljer sig förfarandet för återhämtning och resiliens från samrådet med det organiserade civila samhället under det normala förfarandet för planeringsterminen i ert land?

| 5) | I vilken utsträckning motsvarar ert lands plan för återhämtning och resiliens de politiska målen för det organiserade civila samhället i ert land? |
| --- | --- |

5)

I vilken utsträckning motsvarar ert lands plan för återhämtning och resiliens de politiska målen för det organiserade civila samhället i ert land?

4.   Iakttagelser från resultaten av samråden

4.1   Fråga 1: Finns det mekanismer för samråd om planerna för återhämtning och resiliens i ert land?

| 4.1.1 | I de allra flesta svar anges att någon form av samrådsmekanism har inrättats av den berörda nationella regeringen för att det organiserade civila samhället ska kunna delta i utarbetandet av den nationella planen. I vissa medlemsstater har samråd med det civila samhället redan genomförts, medan de i andra medlemsstater fortfarande pågår eller planeras äga rum i ett senare skede. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Olika mekanismer används, bland annat inlämning av skriftliga förslag, högnivåmöten med ansvariga ministrar, utvärdering av specifikt utformade frågeformulär som skickats tillbaka samt rundabordssamtal mellan företrädare för regeringen och det civila samhällets organisationer. Vissa medlemsstater har också använt och byggt vidare på mekanismer som inrättats för samråd inom ramen för det ordinarie förfarandet för den europeiska planeringsterminen, efter nödvändig anpassning, den särskilda nya kalendern för 2021 års förfarande och de begränsande omständigheter som covid-19-pandemin innebär. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Trots detta pekade flera svar på en brist på verkligt deltagande från det civila samhällets sida. Ett hinder för deltagande som noterades var vissa nationella regeringars uppenbara ovilja att inkludera det civila samhället i utarbetandet av sin plan. I stället för att regeringen försökte involvera det civila samhället genomfördes samråden ofta på initiativ av och efter vädjanden från arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Även om det civila samhället formellt inkluderades, pekades den otillräckliga tid som avsatts för samråd med det civila samhället ut som ytterligare ett hinder för verkligt deltagande. Deltagarna kritiserade de snäva tidsplaner som antagits av vissa regeringar, eftersom de sannolikt kommer att förhindra en reell debatt och att det civila samhällets bidrag till planerna faktiskt beaktas. Även om ett stort antal medlemsstater har någon form av mekanism för samråd med det organiserade civila samhället som en del av processen för utarbetande av sin plan, är det således betydligt färre som möjliggör ett verkligt deltagande för det civila samhället och ett faktiskt genomslag för de resulterande förslagen. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Tyvärr rapporterade ett antal deltagare att inget samråd har genomförts eller planeras äga rum i samband med utarbetandet av den nationella planen. Dessutom rapporterade vissa svarande att samråd visserligen har ägt rum, men att de hittills endast omfattat arbetsmarknadens parter och inte det bredare organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | På grundval av den information som vi erhållit (3) har vi delat in medlemsstaterna i tre kategorier med avseende på ämnet för denna resolution: de medlemsstater där det, åtminstone hittills, i stort sett inte förekommit något deltagande alls (Danmark, Slovakien); de där det förekommit ett visst formellt eller informellt deltagande, men där ingen förmåga att påverka har kunnat iakttas (Österrike, Belgien, Tjeckien, Tyskland, Grekland, Spanien, Estland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Irland, Litauen, Lettland, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Sverige, Slovenien); och slutligen de där det förekommit ett mer strukturerat deltagande, som i vissa fall fått genomslag i vissa aspekter av planerna (Bulgarien, Cypern, Finland, Italien, Malta). |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | På det hela taget visar svaren på en stark önskan hos det organiserade civila samhället att bidra till utarbetandet av planerna. Svarande som företräder arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer beskriver hur de försökt att få delta, bland annat genom att ta fram förslag och kontakta regeringsföreträdare. I vissa medlemsstater har dessa initiativ lett till att det civila samhället blivit mer delaktigt i utarbetandet av planerna, medan de i andra tyvärr inte verkar ha gett några resultat. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Fråga 2: Finns det olika samrådsmekanismer för arbetsmarknadens parter och resten av det organiserade civila samhället i ert land?

| 4.2.1 | De flesta medlemsstater har olika förfaranden för samråd med arbetsmarknadens parter och resten av det organiserade civila samhället. De svarande anger att arbetsmarknadens parter inkluderas på ett mer strukturerat, institutionaliserat och permanent sätt, medan samråd med övriga organisationer i det civila samhället i stället sker på ad hoc-basis och på ett informellt sätt. Som nämnts ovan har ett antal medlemsstater endast samrått med arbetsmarknadens parter och inte det bredare civila samhället som en del av utarbetandet av sin plan. En variant som förekommer i en medlemsstat innebär att regeringen endast samråder med det civila samhället på ett bredare plan, där även arbetsmarknadens parter involveras, men inte på ett snävare plan där endast arbetsmarknadens parter involveras. Ett mindre antal medlemsstater har valt att använda ett gemensamt förfarande som omfattar alla berörda parter. |
| --- | --- |

4.2.1

4.3   Fråga 3: Ert land måste lämna in sin nationella plan för återhämtning och resiliens senast den 30 april. Var befinner sig ert land i processen?

| 4.3.1 | De insamlade svaren skiljer sig åt. Alla deltagare angav visserligen att deras nationella regering har börjat arbeta med sin plan, men medlemsstaterna befinner sig i olika skeden av processen. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | I de flesta medlemsstater håller en första version av planen på att utarbetas av ansvarigt ministerium, oftast finansministeriet. Vissa har slutfört samråd med det civila samhället, medan andra ännu inte har genomfört samråd med externa intressenter. Ett antal svarande rapporterade också att deras regering genomför nära samråd med kommissionen eller planerar att inleda samråd inom kort. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Det rapporteras att några medlemsstater arbetar med en andra version av sin nationella plan, efter samråd med kommissionen i ett tidigare skede. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Fråga 4: Hur skiljer sig förfarandet för återhämtning och resiliens från samrådet med det organiserade civila samhället under det normala förfarandet för planeringsterminen i ert land?

| 4.4.1 | Svaren är också här blandade och ger ingen tydlig bild. Dock kan vissa av de tendenser som förekommer i svaren på de föregående frågorna observeras även här: Enligt några av dem som svarat är det är för tidigt att yttra sig, vissa säger att tiden inte räcker till för ett ordentligt samråd och vissa att arbetsmarknadens parter deltar i större utsträckning än resten av det organiserade civila samhället. Några rapporterar att förfarandet för återhämtning och resiliens har varit mer öppet för eller anpassat till det organiserade civila samhället än det normala förfarandet för planeringsterminen, men ännu fler anger att den etablerade ramen för samråd med det organiserade civila samhället under det normala förfarandet för planeringsterminen inte används för förfarandet för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

4.4.1

4.5   Fråga 5: I vilken utsträckning motsvarar ert lands plan för återhämtning och resiliens de politiska målen för det organiserade civila samhället i ert land?

| 4.5.1 | Svaren på denna fråga kan delas in i tre breda kategorier, ungefär lika stora. En grupp anser att målen i allmänhet överensstämmer, antingen till följd av ett samrådsförfarande eller eftersom intressena redan var desamma. En annan grupp beklagar att regeringarna har ignorerat de offentliga och välkända intressena i det organiserade civila samhället vid utarbetandet av planerna, och den tredje och sista gruppen kan inte svara, antingen på grund av brist på ingående kunskaper eller eftersom det fortfarande är för tidigt i processen. |
| --- | --- |

4.5.1

5.   Slutsatser

| 5.1 | Samråden med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer om de nationella planerna för återhämtning och resiliens har generellt sett förbättrats jämfört med samråden inom ramen för den reguljära europeiska planeringsterminen från tidigare år. EESK anser dock att de i de flesta medlemsstater är långt ifrån tillfredsställande i förhållande till det civila samhällets motiverade krav och till och med i förhållande till villkoren i förordningen om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. Arbetsmarknadens parter har i allmänhet större möjligheter att delta, genom antingen social dialog eller processer som är specifika för de nationella planerna för återhämtning och resiliens, medan andra organisationer i det civila samhället har mer begränsade alternativ. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Resultaten av den undersökning som ligger till grund för denna resolution överensstämmer med resultaten av andra studier (4) som genomförts av alleuropeiska civilsamhällesorganisationer om deltagandet av medlemsstaternas civilsamhällesorganisationer i de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Enligt dessa studier har det civila samhällets organisationer i de flesta länder endast deltagit i liten eller mycket begränsad utsträckning. De uppgifter som vi samlade in i januari för vår studie visar endast en liten förbättring i detta avseende. Europeiska regionkommitténs samråd (5) om regionala och lokala politiska institutioners deltagande i de nationella planerna visar på ett liknande missnöje. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kommittén anser att ett verkligt deltagande äger rum när det civila samhällets organisationer, i formella samrådsprocesser som grundar sig på lagstiftning och offentliga och öppna förfaranden, vederbörligen informeras genom skriftlig dokumentation och har tillräckligt med tid för att analysera regeringens förslag och utarbeta sina egna förslag, som antingen beaktas eller på goda grunder avslås, och som under alla omständigheter anges i protokoll eller offentliga handlingar. När nya ramvillkor gäller bör detta samråd upprepas. Det civila samhällets deltagande syftar inte på något sätt till att ersätta eller ifrågasätta de parlamentariska demokratiska institutionernas företräde, endast till att komplettera dessa institutioner genom att samarbeta med dem. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK uppmanar regeringarna i de medlemsstater som inte har infört lämpliga förfaranden för samråd med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer att skyndsamt införa sådana förfaranden och att följa förordningen om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. Kommittén uppmanar EU-institutionerna, särskilt kommissionen, att utnyttja sina befogenheter för att kräva att de nationella regeringar som inte har gjort det fullgör sina skyldigheter i detta avseende. Det är fortfarande möjligt att göra detta inom de fastställda tidsfristerna för antagande av de nationella planerna. EESK delar de andra politiska och sociala aktörernas åsikt att resurserna för att finansiera investeringar för återhämtning och omvandling av de europeiska ekonomierna och samhällena måste nå medlemsstaterna och deras samhällen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Erfarenheterna från det civila samhällets deltagande i utarbetandet av de nationella planerna och bedömningen av luckor och brister i detta avseende måste utnyttjas för att se till att dessa luckor och brister i framtiden åtgärdas under genomförandet av dessa planer och inför utarbetandet av planerna för 2022. Ett starkt deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer är, generellt sett, en garanti för nedifrån och upp-styrda förändringar som kommer att vara hållbara och effektiva. Det civila samhällets organisationer måste också beaktas i samband med genomförandet av planerna, eftersom många sociala tjänster tillhandahålls av det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | När offentliga och sociala aktörer måste investera betydande ekonomiska medel på kort tid finns det bl.a. en risk för att medlen inte kan absorberas och genomföras inom den planerade tidsramen och att medlen inte används på ett effektivt sätt. Korruption är en ännu allvarligare risk. Kommittén uppmanar de nationella regeringarna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra förvaltningskapaciteten och främja insyn och administrativ och parlamentarisk kontroll för att hantera dessa risker, men betonar att deltagandet av representativa civilsamhällesorganisationer i övervakningen av genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens är ett kraftfullt verktyg i kampen mot korruption och ineffektivitet. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kommittén är bekymrad över att det vid tidpunkten för utarbetandet av de nationella rapporter som ligger till grund för denna resolution inte råder tillräcklig klarhet i de flesta medlemsstater om förvaltningssystemen för de nationella planerna och om ansvarsfördelningen mellan de centrala, regionala och lokala nivåerna när det gäller genomförandet av dem. Naturligtvis råder det inte heller tillräcklig klarhet om de lämpliga mekanismerna för att involvera det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter i genomförandet, övervakningen och anpassningen av planerna. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Denna resolution fokuserar på arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas deltagande i de nationella planerna för återhämtning och resiliens vid en tidpunkt då processen med att utarbeta dessa planer ännu inte har slutförts, i syfte att kunna förbättra dessa processer och även verka för att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer involveras ordentligt i genomförandet, övervakningen och anpassningen av planerna. Vi är medvetna om innehållet i planerna såsom det kommer till uttryck i ramprogrammen och de första utkasten till vissa medlemsstaters nationella planer. Av svaren på fråga 5 i frågeformuläret kan man dock sluta sig till att det bland dem som uttalar sig i detta skede av processen i de flesta länder – tio av sexton – finns en bred eller partiell överensstämmelse mellan civilsamhällesorganisationernas mål och vad som anges i ramprogrammen och utkasten till nationella planer, i enlighet med de mål och riktlinjer som fastställts av kommissionen och Europaparlamentet för Next Generation EU och dess facilitet för återhämtning och resiliens. I de återstående sex länderna är det civila samhällets organisationer kritiska, och i tio länder svarar de inte, främst för att de anser att det är för tidigt. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Kommittén skulle dock vilja ta upp vissa farhågor och krav från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer när det gäller innehållet i de nationella planerna:






  — | Investeringar som är förenliga med målen för den gröna given och den digitala omvandlingen – och de därmed sammanhängande rättvisa omställningarna – och de som rör nationell social sårbarhet, sysselsättning, hälsa och socialt skydd, tillsammans med genomförandet av de nödvändiga strukturreformer som anges i de landsspecifika rekommendationerna för 2019 och 2020, bör leda till en omställning till en mer produktivitetshöjande samt miljömässigt och socialt hållbar ekonomisk modell. |
| --- | --- | --- |

5.9

—

Investeringar som är förenliga med målen för den gröna given och den digitala omvandlingen – och de därmed sammanhängande rättvisa omställningarna – och de som rör nationell social sårbarhet, sysselsättning, hälsa och socialt skydd, tillsammans med genomförandet av de nödvändiga strukturreformer som anges i de landsspecifika rekommendationerna för 2019 och 2020, bör leda till en omställning till en mer produktivitetshöjande samt miljömässigt och socialt hållbar ekonomisk modell.

| — | I planerna bör förhållandet mellan investeringsprojekt och varje lands reformagenda klargöras, med lämpliga indikatorer, tidsplaner och övervakningsmetoder. |
| --- | --- |

—

I planerna bör förhållandet mellan investeringsprojekt och varje lands reformagenda klargöras, med lämpliga indikatorer, tidsplaner och övervakningsmetoder.

| — | Genom programmet Next Generation EU tillhandahåller EU ett ekonomiskt stöd utan motstycke till de nationella budgetarna. När kommissionen bedömer de nationella planerna bör den kräva att EU-medlen också används för att skapa ett verkligt europeiskt mervärde genom stöd till investeringar och projekt avseende gränsöverskridande infrastruktur. Gränsöverskridande investeringar har tydliga positiva ekonomiska och sociala spridningseffekter, vilka måste främjas mer kraftfullt. |
| --- | --- |

—

Genom programmet Next Generation EU tillhandahåller EU ett ekonomiskt stöd utan motstycke till de nationella budgetarna. När kommissionen bedömer de nationella planerna bör den kräva att EU-medlen också används för att skapa ett verkligt europeiskt mervärde genom stöd till investeringar och projekt avseende gränsöverskridande infrastruktur. Gränsöverskridande investeringar har tydliga positiva ekonomiska och sociala spridningseffekter, vilka måste främjas mer kraftfullt.

| — | Investeringarna inom ramen för planerna bör fungera som hävstång för andra privata investeringar i de sektorer som identifierats som prioriterade i planerna. Investeringsprogrammen måste ta tillräcklig hänsyn till stödberättigade projekt från små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Investeringarna inom ramen för planerna bör fungera som hävstång för andra privata investeringar i de sektorer som identifierats som prioriterade i planerna. Investeringsprogrammen måste ta tillräcklig hänsyn till stödberättigade projekt från små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin.

| — | Såsom FN:s särskilde rapportör för extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Olivier De Schutter, mycket tydligt framförde i sitt tal vid kommitténs plenarsession den 28 januari 2021 finns det en risk för att sociala frågor, däribland verktyg för att bekämpa fattigdom och ojämlikhet, inte ges tillräcklig tyngd i de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Det är viktigt att understryka hur stor risken är att den digitala klyftan inte kommer att minska, med tanke på att digitaliseringen av ekonomin och samhället är en av huvudprioriteringarna i Next Generation EU. |
| --- | --- |

—

Såsom FN:s särskilde rapportör för extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Olivier De Schutter, mycket tydligt framförde i sitt tal vid kommitténs plenarsession den 28 januari 2021 finns det en risk för att sociala frågor, däribland verktyg för att bekämpa fattigdom och ojämlikhet, inte ges tillräcklig tyngd i de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Det är viktigt att understryka hur stor risken är att den digitala klyftan inte kommer att minska, med tanke på att digitaliseringen av ekonomin och samhället är en av huvudprioriteringarna i Next Generation EU.

| — | Investeringar i högkvalitativ utbildning, livslångt lärande och FoU är avgörande för att driva på och komplettera de ekonomiska och sociala förändringar som Next Generation EU främjar, liksom investeringar som stärker hälso- och sjukvårdssystemen och folkhälsopolitiken i samhällen som drabbats hårt av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

—

Investeringar i högkvalitativ utbildning, livslångt lärande och FoU är avgörande för att driva på och komplettera de ekonomiska och sociala förändringar som Next Generation EU främjar, liksom investeringar som stärker hälso- och sjukvårdssystemen och folkhälsopolitiken i samhällen som drabbats hårt av covid-19-pandemin.

| 5.10 | EESK uppmanar de nationella regeringarna och EU-institutionerna att ta hänsyn till dessa synpunkter från det europeiska civila samhället i fråga om innehållet i de nationella planerna för återhämtning och resiliens när de antar dem. |
| --- | --- |

5.10

Bryssel den 25 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  SWD(2020) 205 final.

1

(2)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

2

(3)  Rapporterna från de olika medlemsstaterna analyseras i bilagan till denna resolution. Detta material finns i sin helhet på kommitténs webbplats.

3

(4)  Civil Society Europe och European Center for Not-for-Profit Law: Participation of civil society organisations in the preparation of the EU National Recovery and Resilience Plans, december 2020.

4

(5)  ReK–CEMR: Kommuners, städers och regioners medverkan i utarbetandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens, den 20 januari 2021.

5

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 558:e plenarsession – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/8

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – En handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin

[COM(2020) 312 final]

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU

[COM(2020) 313 final]

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning

[COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)]

(2021/C 155/02)

| Föredragande: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Javier DOZ ORRIT |

Föredragande:

Krister ANDERSSON

Medföredragande:

Javier DOZ ORRIT

| Remiss | Europeiska unionens råd, 28.7.2020
  Europeiska kommissionen, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 12.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 220/0/7 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 28.7.2020

Europeiska kommissionen, 12.8.2020

Rättslig grund

Artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

12.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

220/0/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder generellt sett kommissionens lagstiftningsförslag och lovordar deras samordning med de globala diskussioner som förs på OECD:s inkluderande ramverksnivå för att uppnå ett globalt samförstånd. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK ställer sig bakom kommissionens uppfattning att god förvaltning på skatteområdet utgör grunden för rättvis beskattning. För detta krävs skattemässig transparens genom informationsutbyte mellan skattemyndigheter, rättvis skattekonkurrens, avsaknad av skadliga skatteåtgärder, effektivare skatteåtgärder samt genomförande av internationellt överenskomna regler. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK delar även kommissionens bedömning att skattekonkurrens inte är ett problem i sig (1). Samtidigt finns det en oro över att det förekommer orättvis skattekonkurrens inom EU som främjar skatteflykt. Kommittén anser att en effektiv monetär union kräver en sammanhängande och konsekvent skattepolitik mellan medlemsstaternas skatteregler. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK stöder kommissionens initiativ om att se över uppförandekoden och uppskattar att kommissionen i sitt förslag tar hänsyn till OECD:s arbete samt vikten av internationellt överenskomna standarder, särskilt när det gäller globala principer som leder till en lägsta effektiv bolagsskattesats. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att resultat och uppnådda framsteg när det gäller uppförandekoden bör uppdateras regelbundet och offentliggöras för det civila samhället, i enlighet med kommissionens mål att göra uppförandekodens konkreta verksamhet och resultat mer transparenta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder kommissionens beslut att genomföra lagstiftningsåtgärder som syftar till att stärka samarbetet mellan skattemyndigheter och öka harmoniseringen av processrättsliga bestämmelser på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK delar kommissionens uppfattning att skattebedrägeri och skatteundandragande fortfarande utgör ett hot mot de offentliga finanserna, särskilt i kristider. Det framgår tydligt av kommissionens senaste uppskattningar där skattebortfallet i EU uppgår till 46 miljarder euro på grund av privatpersoners internationella skatteundandragande som omfattar personlig inkomstskatt, kapitalinkomstskatt samt förmögenhets- och arvsskatter. Mervärdesskattegapet uppskattas till omkring 140 miljarder euro, varav omkring 50 miljarder euro är relaterade till gränsöverskridande momsbedrägerier (2). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK noterar att det uppskattade gapet (3) till följd av bolagsskatteflykt, som enligt flera uppskattningar uppgår till cirka 35 miljarder euro per år, minskat jämfört med kommissionens tidigare uppskattningar på cirka 50–70 miljarder euro innan åtgärder infördes mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS). Vi noterar även det samband, som kommissionen undersökte, mellan en sådan förbättring och de lagstiftningsinsatser mot skatteflykt som den föregående kommissionen genomförde (4). Det är dock fortfarande en anledning till oro i en situation där de offentliga utgifterna för att upprätthålla ekonomin och samhället är så viktiga. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Effektivitet kan inte uppnås utan en fördjupad kamp mot skattebrott och skatteundandragande, som måste förbättras genom stärkt administrativt samarbete och ett mer harmoniserat rättsligt ramverk. En skattepolitisk ram kan inte ses som rättvis om vissa medlemsstater har metoder för att enkelt kringgå den, vilket avskräcker andra och skapar ineffektivitet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Med tanke på den komplexitet som för närvarande uppstår genom 27 olika skattesystem och med tanke på hur en sådan mångfald av modeller skapar bördor för företag och enskilda som bedriver gränsöverskridande verksamhet uppmuntrar EESK medlemsstaterna att, samtidigt som de respekterar skattesuveräniteten, harmonisera skatterapporteringskraven och förbättra samarbetet mellan skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | De 25 åtgärder som kommissionen planerar att vidta verkar rimliga. De flesta av dem är relaterade till mervärdesskatt, vilket är lämpligt med tanke på det stora skattebortfallet på mervärdesskatteområdet. De beskrivs dock mycket kortfattat och det är för närvarande svårt att fullt ut bedöma den särskilda inverkan som sådana åtgärder får för europeiska medborgare och företag på daglig basis. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Målet om en enda momsregistrering i EU är mycket välkommet. Det är ett viktigt steg mot skapandet av en fördjupad inre marknad, vilket minskar osäkerheten och kostnaderna för gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK stöder kommissionens förslag om att modernisera och harmonisera kraven på momsrapportering genom ökad användning av transaktionsbaserad rapportering och e-fakturering (”i realtid”). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK stöder också en översyn av huruvida mervärdesskatt bör tas ut på finansiella tjänster. Det krävs en grundlig konsekvensbedömning som innefattar mervärdesskattebehandling av finansiella tjänster i länder utanför EU. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK stöder kommissionens initiativ om en EU-ram för samarbete för efterlevnad, som bygger på ökat förtroende och samarbete mellan olika skattemyndigheter för att lösa gränsöverskridande frågor om bolagsskatt. Det är viktigt att små och medelstora företag får samma behandling som större företag inom detta ramverk. Kommittén noterar den väsentligt högre bördan för efterlevnad för små och medelstora företag än för stora multinationella företag och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att minska belastningen på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK anser att frågan om skatteåterbäring är central, särskilt i kristider som nu som innebär en hög risk för kassaflödesproblem för både enskilda och företag. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK vill uppmana kommissionen att bedöma hur en enklare, mer harmoniserad mekanism för lättnad av mervärdesskatter som inte har kunnat tas ut, kan tidigareläggas. Denna mekanism bör säkerställa att den mervärdesskatt som företagen inte har kunnat ta ut från sina kunder, men som redan har betalats in till skattemyndigheterna, kan återkrävas på ett snabbt sätt och i god tid. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK anser att det är mycket viktigt att ha tydliga och internationellt samstämmiga skatte- och anställningsregler för digitala plattformar. EESK stöder arbetet med att öka insynen i de digitala plattformarna för att förhindra inkonsekventa inkomstdeklarationer, som innebär en stor risk för skatteundandragande. Rapporteringskrav och skatteblanketter bör vara desamma i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESK understryker att gemensamma revisioner, som i princip är ett användbart och effektivt verktyg, bör utföras med respekt för skattebetalarnas rättigheter, inbegripet EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt när det gäller rätten till försvar och förutsägbarhet i både processrättsliga bestämmelser och materiella regler som rör dem samt utredande skattemyndigheters insamling av bevis med avseende på eventuella påföljder. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Även om länder och jurisdiktioner som fanns med på EU-förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet har förbättrat sin praxis är den totala penningmängd som svindlas, undanhålls, undandras och tvättas fortfarande så stor att ökade ansträngningar måste göras. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESK stöder kommissionens åsikt att det är dags att se över EU-förteckningen och se hur den kan bli mer effektiv och rättvis med hänsyn till de nya utmaningarna i en global digitaliserad ekonomi. EESK stöder även kommissionens kriterium om att ge specifika jurisdiktioner med låg risk och låg kapacitet möjlighet att förbättra sina standarder för god förvaltning på skatteområdet och skattemässig transparens inom en rimlig tidsperiod när de förs upp, eller skulle kunna föras upp, på EU-förteckningen. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EESK har föreslagit (5) att man ska bilda en europeisk pakt för att på ett effektivt sätt bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt och penningtvätt. EESK uppmanade kommissionen att lägga fram ett politiskt initiativ som gör de nationella regeringarna och EU:s övriga institutioner delaktiga i arbetet för att uppnå detta mål, främja den enhällighet som behövs för detta och låta det civila samhället medverka. Samarbetet mellan medlemsstaterna bör vara paktens viktigaste pelare. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | EESK betonar att samarbete mellan det civila samhällets organisationer i stort och regeringar skulle kunna bidra till att öka medvetenheten när det gäller miljöskatter och bidra till utvecklingen genom att skapa mer rättvisa och hållbara samhällen i utvecklingsländerna och de utvecklade länderna. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | EESK uppmuntrar kommissionen att fortsätta sin utvärdering av effektiviteten i tidigare direktiv om administrativt samarbete. |
| --- | --- |

1.24

2.   Bakgrund och kommissionens förslag

2.1   Bakgrund

| 2.1.1 | Att uppnå en rättvis och effektiv beskattning är ett av de viktigaste målen för kommissionen (6) under den nuvarande mandatperioden. Ett sådant mål är ännu mer strategiskt i efterdyningarna av covid-19-krisen. Skatteregler är enligt fördraget medlemsstaternas ansvar. Medlemsstaterna kan dock enas om att anta direktiv och förordningar för att förstärka den inre marknadens funktion. En effektiv monetär union kräver en sammanhängande finanspolitik och konsekvens mellan medlemmarnas finanspolitiska regler. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Utbrottet av covid-19 har stört ekonomierna på den inre marknaden. Dessutom måste EU hantera covid-19-krisen i en omvälvande tid som kännetecknas av miljöutmaningar, kontinuerlig digital innovation och växande ojämlikhet bland medborgarna. Medlemsstaterna och EU-institutionerna måste därför reagera genom att vidta aldrig tidigare skådade åtgärder, med hjälp av alla tillgängliga resurser och verktyg. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Kommissionens förslag (7) syftar både till att ta fram en lämplig lösning på covid-19-krisen samt till att hantera omställningen till ett grönare och mer digitalt scenario, i linje med principerna för en social marknadsekonomi som är förankrade i EU-fördragen. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Rättvis och effektiv beskattning spelar en viktig roll i detta avseende. Ett effektivt svar på de stora utmaningar som krisen ger upphov till beror till stor del på möjligheten för företagen att fortsätta den inhemska och gränsöverskridande handeln, på lika villkor, med stöd av ett effektivt och enkelt skattesystem, och på medlemsstaterna, som behöver säkra de skatteintäkter som behövs för att finansiera återhämtningen genom rättvis beskattning av medborgare och företag. Kampen mot skattebedrägerier, skatteflykt och skatteundandragande samt stöd till europeiska företag så att de kan förenkla och harmonisera sin dagliga skatteförvaltning är avgörande för att effektivt klara av de nuvarande utmaningarna (8). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Beskattning är också ett politiskt instrument för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 (9) och de andra miljömålen i den europeiska gröna given (10). Det är därför av största vikt att få in tillräckliga skatteintäkter till offentliga budgetar för att stödja en grön omställning. Samtidigt måste den ekonomiska politiken ta fasta på den ogynnsamma demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Kommissionens förslag om fastställande av en handlingsplan för effektivare och rättvisare beskattning är indelat i tre olika delar. Först ett meddelande om åtgärder som syftar till att minska hinder i samband med företagsbeskattning på den inre marknaden. Kommissionen för särskilt fram skatteförenkling som ett verktyg för att förbättra företagsklimatet. För det andra, ett lagförslag om att revidera direktivet om administrativt samarbete genom ett automatiskt utbyte av uppgifter mellan skattemyndigheter som kan möjliggöra en skälig beskattning av inkomster som genereras av säljare på digitala plattformar. För det tredje utfärdade kommissionen meddelandet ”God förvaltning på skatteområdet i och utanför EU” för att förbättra god förvaltning på skatteområdet, både i nationella och externa jurisdiktioner. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Kommissionen noterar att handlingsplanen ingår i ett bredare och mer ambitiöst skatteprogram för EU som inom en snar framtid kommer att omfatta initiativ om: i) miljöbeskattning; ii) en reform av bolagsbeskattningen som syftar till att omjustera beskattningsrätten i förhållande till ekonomiskt värdeskapande och att fastställa en faktisk minimibeskattning för företagsvinster; iii) en rekommendation om att medlemsstaterna ska göra sitt finansiella stöd till företag i unionen beroende av att det inte finns några kopplingar mellan dessa företag och de länder och territorier (11) som finns med på unionsförteckningen över icke samarbetsvilliga länder och territorier; och iv) fastställa hur förslag om beskattning ska antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 116 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | EESK har i åtskilliga yttranden framfört sina åsikter om åtgärder som behövs för att öka den inre marknadens effektivitet, öka EU:s egna medel och sätta igång en debatt om omröstning med kvalificerad majoritet i skattefrågor. EESK ber nu om så snabba åtgärder som möjligt när det gäller kommissionens förslag om paketet för rättvis och enkel beskattning. |
| --- | --- |

2.1.8

2.2   Handlingsplanen för rättvis och enkel beskattning

| 2.2.1 | I sitt meddelande om skatteförenkling lägger kommissionen fram en ny strategi där åtgärder mot skattebedrägerier och skatteundandragande kombineras med åtgärder som syftar till att göra livet enklare för skattebetalarna. Planen omfattar 25 åtgärder som man successivt planerar att genomföra under de kommande åren fram till 2024 (12). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Särskilda åtgärder har planerats när det gäller registreringsskyldigheter (skatteregistrering och momsregistrering). En effektiv och ändamålsenlig registrering anses vara avgörande för att se till att alla skattebetalare betalar sin skäliga andel. Till följd av detta främjar kommissionen flera åtgärder för att se till att databaserna med skattebetalarnas uppgifter fungerar effektivt och ständigt uppdateras. En enkel registrering anses också vara viktigt, särskilt när skattebetalarna rör sig mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | En annan uppsättning specifika insatser planeras vad gäller rapporteringsskyldigheter. Rapporteringen från skattebetalarna bör vara så effektiv som möjligt och baseras på ömsesidig samverkan med skattemyndigheterna. Självdeklarationerna bör vara enkla och de begärda uppgifterna begränsas till ett minimum och behandlas genom enkla förfaranden som utförs via en digital tjänst via en enda kontaktpunkt. Många medlemsstater har lättat på vissa betalningsregler för mervärdesskatt som ett svar på covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Ytterligare åtgärder förväntas underlätta betalningen av skatter, särskilt genom att göra elektroniska betalningsmetoder tillgängliga för skattebetalarna (13), till exempel mobilappar. Det skattebelopp som ska betalas bör vara korrekt från början för att om möjligt undvika betungande återbetalningsförfaranden. Skattemyndigheterna bör hantera återbetalningar så snabbt som möjligt för att undvika kassaflödesproblem för skattebetalarna. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Vid sidan av en effektiv hantering av uppkomna tvister är det viktigaste målet i kommissionens handlingsplan att skapa rättssäkerhet för skattebetalarna. Tvister bör förebyggas och när de inträffar bör de snabbt lösas mellan medlemsstaterna inom deras rättssystem och Europeiska unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Kommissionen anser det vara viktigt att ge möjlighet att rätta till eller klargöra eventuella missförstånd för att undvika att tvisterna trappas upp. Förebyggande av rättstvister uppmuntras därför, tillsammans med en snabb lösning av oreglerade ärenden för att spara tid och pengar för både skattebetalare och skattemyndigheter. Vissa berörda parter har redan uttryckt att de föredrar fler insatser på EU-nivå när det gäller förebyggande och lösning av tvister (14). |
| --- | --- |

2.2.6

2.3   Administrativt samarbete mellan skattemyndigheter

| 2.3.1 | Under de senaste åren har EU inriktat sina insatser på att ta itu med skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering samt på att öka öppenheten genom ett lämpligt samarbete mellan skattemyndigheterna. Även om stora förbättringar har gjorts när det gäller informationsutbyte understryks i kommissionens förslag behovet av ytterligare förbättring av befintliga bestämmelser. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Kommissionen har särskilt för avsikt att ta itu med de utmaningar som digitaliseringen av ekonomin har medfört. Det gäller framför allt digitala plattformar, vars användning gör det svårt för skattemyndigheterna att spåra och därmed upptäcka beskattningsbara händelser (15). Problemet förvärras när sådana transaktioner utförs via digitala plattformar som är etablerade i en annan medlemsstat eller en jurisdiktion utanför EU (16). |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Företrädarna för de digitala plattformsoperatörerna tycks vara eniga om fördelarna med en standardiserad EU-rättslig ram för insamling av information från plattformar och om de möjliga fördelarna med en lösning liknande den gemensamma kontaktpunkt som finns för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | När det gäller frågan om utbyte av upplysningar på begäran är kommissionens förslag inriktat på begreppet ”kan antas vara relevant”. Artikel 5a innehåller en definition av standarden ”kan antas vara relevant”, som är tillämplig vid begäran om upplysningar och som anger standarden och de procedurbestämmelser som den begärande myndigheten ska följa. Begäran om upplysningar kan avse en eller flera skattebetalare, så länge de identifieras individuellt. Standarden ”kan antas vara relevant” bör inte gälla när begäran om upplysningar skickas som en uppföljning av ett utbytt förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller ett förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Innan skattemyndigheten begär upplysningar är den skyldig att uttömma de vanliga informationskällor som den under omständigheterna kunde ha använt för att skaffa de begärda upplysningarna och att ha använt sig av alla tillgängliga medel. Om den begärande myndigheten ställs inför orimliga svårigheter när den gör detta och riskerar att äventyra det önskade resultatet, är denna skyldighet dock inte tillämplig. Om den begärande myndigheten inte respekterar denna skyldighet får den anmodade myndigheten vägra att lämna upplysningar. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | I avsnitt IIa fastställs en rättslig ram för genomförandet av gemensamma revisioner. En gemensam revision definieras som en administrativ utredning som genomförs gemensamt av de behöriga myndigheterna i två eller flera medlemsstater. De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna inleder, i enlighet med sina rättssystem, en granskning av ett ärende rörande ett eller flera skatteämnen som är av gemensamt eller kompletterande intresse för dem. |
| --- | --- |

2.3.6

2.4   God förvaltning på skatteområdet i och utanför EU

| 2.4.1 | Kommissionens meddelande om god skatteförvaltning utgår från att rättvis beskattning är av central betydelse för EU:s sociala och ekonomiska modell samt att god skatteförvaltning är grunden för rättvis beskattning och hållbara intäkter för att upprätthålla den modellen (17). Meddelandet innehåller förslag om att i) se över uppförandekoden om företagsbeskattning, ii) se över EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga länder och territorier och iii) främja god förvaltning på skatteområdet på internationell nivå. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Sedan den inrättades 1997 har uppförandekoden för företagsbeskattning (nedan kallad uppförandekoden) (18) varit EU:s främsta instrument för att förhindra skadlig skattekonkurrens. Den omfattar principer för sund skattekonkurrens och för att fastställa om ett skattesystem är skadligt eller inte (19). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Trots sina resultat behöver koden moderniseras. Skattekonkurrensens art och form har förändrats avsevärt under de senaste åren, på grund av globalisering, digitalisering, multinationella företags växande roll i världsekonomin och komplexa incitamentsystem som införts av vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Närmare bestämt har kommissionen för avsikt att utvidga tillämpningsområdet för uppförandekoden så att den omfattar alla åtgärder som utgör en risk för orättvis skattekonkurrens. Dessutom bör uppförandekoden också uppdateras för att säkerställa att alla fall av mycket låg beskattning vederbörligen undersöks inom och utanför EU. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Principerna som anges i uppförandekoden ingår i de kriterier som används för att bedöma tredjeländer inom ramen för EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Kommissionen har för avsikt att se över EU-förteckningens geografiska tillämpningsområde och uppdatera den ursprungliga resultattavla som används för att välja ut de mest relevanta jurisdiktionerna. |
| --- | --- |

2.4.5

| 2.4.6 | Reflektionerna om EU-förteckningens geografiska tillämpningsområde kommer också att ta hänsyn till vilka kriterier de utvalda jurisdiktionerna måste uppfylla. Att avlägsna en jurisdiktion som för närvarande omfattas av EU-förteckningens tillämpningsområde skulle påverka lika villkor och undergräva det positiva arbete som de flesta av dessa jurisdiktioner redan har gjort. Det bör dock övervägas om EU:s kriterier för uppförande på förteckningen skulle kunna tillämpas på ett mer målinriktat sätt för vissa jurisdiktioner. |
| --- | --- |

2.4.6

| 2.4.7 | Kommissionen kommer i sin dialog med tredjeländer – och i enlighet med det tillvägagångssätt som anammats inom EU – lägga tonvikten på miljömål, liksom på principen om att förorenaren betalar, som kräver att man sätter ett pris på negativa externa miljöeffekter. Enligt kommissionens meddelande finns det en underutforskad potential för att miljöskatter ska kunna bidra till en globalt hållbar utveckling och rättvisare samhällen i utvecklingsländerna. Samarbete mellan det civila samhällets organisationer i stort skulle kunna bidra till att öka medvetenheten på detta område. |
| --- | --- |

2.4.7

| 2.4.8 | Utifrån den nuvarande tillämpningen av en rättsligt bindande koppling mellan standarder för god förvaltning och användningen av EU-medel anser kommissionen att sådana medel skulle kunna användas bättre för att stärka principerna om god förvaltning på skatteområdet (20). I detta avseende uppmanar även kommissionen medlemsstaterna att återspegla EU:s krav i sin nationella finansieringspolitik och i sina regler för efterlevnad för investeringsbanker och utvecklingsorgan. |
| --- | --- |

2.4.8

| 2.4.9 | Kommissionen lägger också fram en rekommendation enligt vilken medlemsstaterna bör göra sitt finansiella stöd beroende av att det inte finns några kopplingar mellan de mottagande företagen och jurisdiktioner som är upptagna på EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Kommissionen tillägger emellertid att en undantagsbestämmelse bör vara tillgänglig för de företag som har en betydande ekonomisk närvaro (styrkt genom personal, utrustning, tillgångar och lokaler) i de förtecknade jurisdiktionerna. Medlemsstaternas insatser på detta område måste genomföras konsekvent för att säkerställa internationell skatterättvisa. |
| --- | --- |

2.4.9

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

3.1   Handlingsplanen för rättvis och enkel beskattning

| 3.1.1 | EESK stöder kommissionens lagstiftningsförslag och lovordar deras samordning med de globala diskussioner som förs på OECD:s inkluderande ramverksnivå för att uppnå ett globalt samförstånd (21). Kommittén uppmärksammar särskilt hur brådskande det är att nå en överenskommelse om enhetliga regler för hur beskattningsbara vinster ska fördelas mellan länderna på OECD:s inkluderande ramverksnivå som en följd av den pågående snabba digitaliseringen av ekonomierna och behovet av att effektivt bekämpa skatteflykt. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESK uppskattar också den regleringsmetod som kommissionen anammar för att utveckla sina förslag och som genomsyrar de föreliggande lagstiftningsbestämmelserna. Målet är att förbättra skattesystemens allmänna effektivitet, så att de blir rättvisa system som ger de intäkter som krävs för att genomföra den offentliga politiken samtidigt som de ger arbetstillfällen och tillväxtmöjligheter. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESK delar kommissionens åsikt att skattebedrägeri och skatteundandragande fortfarande utgör ett hot mot de offentliga finanserna, särskilt i kristider, vilket tydligt framgår av kommissionens senaste uppskattningar som presenteras i förslagen. Enligt kommissionen uppskattas skattebortfallet i EU på grund av privatpersoners internationella skatteundandragande, som omfattar personlig inkomstskatt, kapitalinkomstskatt samt förmögenhets- och arvsskatter, ha uppgått till 46 miljarder euro år 2016. Mervärdesskattegapet i sin tur uppskattas till omkring 140 miljarder euro, varav omkring 50 miljarder euro är relaterade till gränsöverskridande momsbedrägerier (22). Enskilda medlemsstater måste vidta avsevärda åtgärder för att ta itu med sitt nationella mervärdesskattegap. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESK välkomnar att det uppskattade gapet till följd av bolagsskatteflykt minskat till cirka 35 miljarder euro per år, jämfört med kommissionens tidigare uppskattningar på cirka 50–70 miljarder euro och sambandet, som kommissionen undersökte, mellan en sådan förbättring och de lagstiftningsinsatser mot skatteflykt som den föregående kommissionen genomförde (mer än 20 skattedirektiv på fem år) (23). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | För att stödja enskilda och företag fullt ut under de svåra tider som covid-19-krisen medfört uppmanar EESK kommissionen att arbeta vidare med att minska de efterlevnadskostnader som är relaterade till skattskyldigheter. Beräknade kostnader för att efterleva skattereglerna uppgår för stora företag till cirka 2 % av betalda skatter, medan kostnaderna för små och medelstora företag beräknas till cirka 30 % av betalda skatter. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Med tanke på den komplexitet som för närvarande uppstår genom 27 olika skattesystem och med tanke på hur en sådan mångfald skapar bördor för företag och enskilda som bedriver gränsöverskridande verksamhet, uppmuntrar EESK medlemsstaterna att, samtidigt som de respekterar skattesuveräniteten, harmonisera skatterapporteringskraven samt förbättra samarbetet mellan skattemyndigheterna. Uppförandekodsgruppens förnyande och utökade arbete måste undanröja skadliga skatteåtgärder för att skapa lika villkor och tillsammans med lagstiftningsreformer bidra till att främja tillräckliga nivåer av skattemässig konvergens för att undvika orättvis skattekonkurrens. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | De 25 åtgärder som kommissionen planerar att vidta verkar rimliga. EESK stöder dem i stort. De flesta av dem är relaterade till mervärdesskatt, vilket är lämpligt med tanke på det stora skattebortfallet på mervärdesskatteområdet. Åtgärderna beskrivs dock mycket kortfattat och det är för närvarande svårt att fullt ut bedöma den särskilda inverkan som sådana åtgärder får för europeiska medborgare och företag på daglig basis. Medlemsstaterna måste agera beslutsamt för att genomdriva sina nationella regler och minska de nationella mervärdeskatteproblemen och samtidigt samarbeta tätare över gränserna. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Antagandet av en enda momsregistrering, genom en fortsatt utvidgning av den enda kontaktpunkten, i likhet med e-handelspaketet, är mycket välkommet. Även om det inte lämnas några närmare uppgifter om vilka sektorer som kommer att omfattas kan en utvidgning av den gemensamma kontaktpunkten till artikel 36–39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/112/EG (24) (nedan kallat momsdirektivet), som omfattar leverans av varor från företag till konsumenter, betraktas som ett mycket viktigt steg framåt. Att till exempel utvidga den enda kontaktpunkten till gränsöverskridande leveranser av gas, el, värme eller kylenergi (artikel 39 i momsdirektivet) skulle också kunna vara till hjälp för att fördjupa EU:s energimarknad och hjälpa energiomställningen. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | EESK stöder kommissionens förslag om att modernisera och harmonisera kraven på momsrapportering genom ökad användning av transaktionsbaserad rapportering och e-fakturering (”i realtid”). Transaktionsbaserad rapportering gör det möjligt för skattemyndigheterna att få en fullständig överblick över de olika leveranskedjorna i realtid, vilket leder till bättre riktade revisioner och till mycket tidigare upptäckt av bedrägerier och potentiella riskföretag. Rapporteringskraven måste dock vara enkla att följa och får inte medföra höga administrativa kostnader eller höga investeringsutgifter, särskilt vad gäller små- och medelstora företag (25). På samma sätt skulle en större användning av och en harmoniserad standard för e-fakturering kunna sänka företagens kostnader för lagerhållning och efterlevnad samt förbättra kampen mot momsbedrägerier. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | EESK stöder också en översyn av huruvida mervärdesskatt bör tas ut på finansiella tjänster. Många företag får extra kostnader eftersom vissa företag eller finansinstitut inte är momspliktiga. Vidare kan inte undantagna enheter göra anspråk på avdrag för ingående moms eftersom det skapade mervärdet inte är momspliktigt. Det är en komplicerad fråga och EESK förväntar sig att omfattande konsekvensbedömningar kommer att genomföras. EESK noterar att en ökning av momsintäkterna också skulle få positiva konsekvenser för EU:s budget. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | EESK noterar att medlemsstaterna har möjlighet att använda ett system för omvänd betalningsskyldighet för att bekämpa momsbedrägerier. Ett sådant alternativ har använts för att bekämpa momskarusellbedrägerier. EESK uppmanar kommissionen att bedöma vilken metod som är mest effektiv och medför minst administrativ börda för att ta itu med karusellbedrägerier. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Skattemyndigheterna förlitar sig på att skattebetalarna ger dem rätt information, och vissa medlemsstater har infört system för ”samarbete för efterlevnad” för att stärka detta partnerskap. Tyvärr fungerar dessa system för närvarande bara på nationell nivå. EESK stöder mot bakgrund av detta kommissionens initiativ om en EU-ram för samarbete för efterlevnad, som bygger på ökat förtroende och samarbete mellan olika skattemyndigheter för att lösa gränsöverskridande frågor om bolagsskatt. Det är viktigt att små och medelstora företag får samma behandling som större företag inom detta ramverk. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Det är dock fortfarande oklart hur denna EU-ram för samarbete för efterlevnad kommer att fungera i praktiken, och kommittén är angelägen om att utvärdera en sådan utveckling och att tillhandahålla sitt konstruktiva bidrag under utvecklings- och genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

3.1.13

| 3.1.14 | Vid en första anblick framstår kommissionens plan på en förebyggande dialog för att lösa gränsöverskridande skattetvister som en användbar och positiv utveckling, även med tanke på att den sedan länge har efterfrågats av näringslivet. Ett harmoniserat tillvägagångssätt från flera medlemsstater skulle välkomnas starkt, även om det återstår att utvärdera hur ett sådant tillvägagångssätt konkret kan genomföras, med utgångspunkt i det nuvarande heterogena regleringsscenariot (26). |
| --- | --- |

3.1.14

| 3.1.15 | Frågan om skatteåterbäring är alltid central, särskilt i kristider som nu som innebär en hög risk för kassaflödesproblem för både enskilda och företag. Under covid-19-pandemin påskyndade flera länder sina utbetalningar av momsåterbäring och återbetalningar i allmänhet för att säkerställa att företagen hade tillräckligt med kontanter för att klara av en aldrig tidigare skådad och destabiliserande ekonomisk situation. |
| --- | --- |

3.1.15

| 3.1.16 | Med tanke på att vissa företag redan lider av likviditetsproblem kan fakturor komma att betalas för sent eller till och med inte alls i slutändan. Följden blir att företag som har fakturerat moms måste betala in beloppet till skattemyndigheterna i den relevanta momsredovisningsperioden utan att ha erhållit moms (så kallad osäker fordran). Mot denna bakgrund vill EESK också uppmana kommissionen att bedöma hur en enklare och mer harmoniserad mekanism för lättnad av momsen på osäkra fordringar kan tidigareläggas. Denna mekanism bör säkerställa att den mervärdesskatt som företagen inte har kunnat ta ut från sina kunder, men som redan har betalats in till skattemyndigheterna, kan återkrävas på ett snabbt sätt och i god tid. |
| --- | --- |

3.1.16

| 3.1.17 | EESK uppmanar de nationella skattemyndigheterna att fortsätta med en snabb hantering av återbetalning, både när det gäller direkta och indirekta skatter. Kommittén föreslår en harmoniserad administrativ strategi i hela Europa och konstaterar att ett gemensamt system för källskatter för gränsöverskridande portföljinvesteringar skulle vara ett första steg framåt. |
| --- | --- |

3.1.17

| 3.1.18 | Skattebedrägeri, skatteundandragande och därtill relaterade brott lagförs av medlemsstaternas nationella domstolar på grundval av en rad olika straffrättsliga bestämmelser. Dessa skattebrott har dock i många fall en gränsöverskridande dimension. Kommittén anser att det är viktigt att ta hänsyn till detta och påföljdsstrukturen, särskilt när det gäller gemensamma revisioner mellan medlemsstaterna. En konsekvensbedömning av olika påföljder bland medlemsstaterna bör göras. |
| --- | --- |

3.1.18

| 3.1.19 | EESK välkomnar kommissionens initiativ när det gäller en rekommendation om skattebetalarnas rättigheter på den inre marknaden. Att ge medlemsstaterna en överblick över bästa praxis på skatteområdet när det gäller förenkling och digitalisering kan bidra till att jämna ut förhållandet mellan skattebetalare och skattemyndigheter inom hela EU, stärka medborgarnas skattemedvetenhet och förbättra uppbörden av inkomster. EESK anser att detta är ett bra exempel på ett initiativ för icke-bindande lagstiftning. |
| --- | --- |

3.1.19

3.2   Administrativt samarbete mellan skattemyndigheter

| 3.2.1 | EESK stöder kommissionens beslut att genomföra lagstiftningsåtgärder som syftar till att stärka samarbetet mellan skattemyndigheter och öka harmoniseringen av processrättsliga bestämmelser på den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Förslaget är helt i linje med den subsidiaritetsprincip som anges i artikel 5 i EUF-fördraget, med tanke på att det förutser ett ingripande av den europeiska lagstiftaren för att ta itu med frågor som inte kan regleras på ett adekvat sätt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK stöder avsikten att stärka Eurofiscs behörighet, så att det blir ett referenscentrum för gränsöverskridande skattebrott. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Tillämpningen av befintliga bestämmelser i direktivet har i hög grad visat att det finns betydande skillnader bland medlemsstaterna, eftersom vissa medlemsstater är villiga att samarbeta fullt ut och utbyta information, medan andra tillämpar ett restriktivt tillvägagångssätt eller till och med avvisar informationsutbyten. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EESK stöder också arbetet med att öka insynen i digitala plattformar för att förhindra inkonsekventa inkomstdeklarationer, som innebär en stor risk för skatteundandragande. Även om vissa medlemsstater har infört en rapporteringsskyldighet i sina nationella rättssystem visar erfarenheten att nationella bestämmelser mot skatteundandragande inte alltid är heltäckande, särskilt när det handlar om gränsöverskridande verksamhet. Rättssäkerhet och tydlighet kan därför garanteras genom en enda uppsättning rapporteringskrav och skatteblanketter som gäller för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EESK välkomnar också proportionaliteten i kommissionens förslag när det gäller det förfarandemässiga samarbetet mellan de nationella skattemyndigheterna, eftersom de ändringar som lagts fram inte förefaller gå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målet om ett effektivare informationsutbyte och bättre administrativt samarbete. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Systemet med sanktioner för plattformsoperatörer som inte respekterar sina deklarationsskyldigheter anges i artikel 25a i förslaget till DAC 7-direktivet. Det måste tillämpas så homogent som möjligt i alla stater för att säkerställa dess effektivitet, även om det är en nationell befogenhet. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Med tanke på att de identifierade snedvridningarna avseende plattformsoperatörer i den inre marknadens funktion sträcker sig över de enskilda medlemsstaternas gränser, utgör EU:s gemensamma regler det minsta ingripande som krävs för att lösa problemen på ett effektivt sätt. För att uppnå en gemensam internationell strategi mellan skattemyndigheterna och ta itu med globala frågor uppmuntrar EESK kommissionen att vidareutveckla sin roll och sitt samarbete inom OECD om digitaliseringen av ekonomierna. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | I artikel 12a.6 fastställs att gemensamma revisioner ska utföras i enlighet med de förfarandemässiga avtal som är tillämpliga i den medlemsstat där revisionen ska genomföras. Den bevisning som samlas in under den gemensamma revisionen bör erkännas ömsesidigt av alla behöriga myndigheter i de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2.9

| 3.2.10 | EESK understryker att gemensamma revisioner, som i princip är ett användbart och mycket effektivt verktyg, bör utföras med respekt för skattebetalarnas grundläggande rättigheter, med strikt iakttagande av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (27), när det gäller rätten till försvar och förutsägbarhet i både processrättsliga bestämmelser och materiella regler som rör dem samt utredande skattemyndigheters insamling av bevis med avseende på eventuella påföljder. |
| --- | --- |

3.2.10

| 3.2.11 | Den uppsättning uppgifter som ska utbytas och överföras av skattemyndigheterna bör definieras på ett sådant sätt att endast de minimiuppgifter tas med som krävs för att upptäcka underrapportering eller utebliven rapportering, i linje med kraven i den allmänna dataskyddsförordningen (28), som bör tolkas och tillämpas rigoröst. Alla eventuella negativa effekter när det gäller personuppgifter bör minimeras genom adekvata it- och förfarandeåtgärder med särskild hänsyn till insamling, utarbetande och efterföljande lagring av dem. |
| --- | --- |

3.2.11

| 3.2.12 | EESK betonar att i enlighet med reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen måste användningen av gruppförfrågningar ha en välgrundad motivering och utföras på ett noggrant sätt för att inte inkräkta på fysiska och juridiska personers rättigheter, och inte leda till så kallade ospecificerade eftersökningar. |
| --- | --- |

3.2.12

| 3.2.13 | EESK uppmuntrar kommissionen att fortsätta sin utvärdering av effektiviteten i tidigare direktiv om administrativt samarbete (29). |
| --- | --- |

3.2.13

3.3   God förvaltning på skatteområdet i och utanför EU

| 3.3.1 | EESK ställer sig bakom kommissionens uppfattning att en god skatteförvaltning, grunden för rättvis beskattning, kräver skattetransparens genom utbyte av information mellan skattemyndigheter, undvikande av orättvis skattekonkurrens, avsaknad av skadliga skatteåtgärder och genomförande av internationellt överenskomna regler. Kommittén instämmer också med Europaparlamentet om att EU bör vidta kraftfulla åtgärder för att ta itu med skadlig skattekonkurrens och aggressiv skatteplanering, särskilt i skatteparadis. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESK stöder kommissionens initiativ om att se över uppförandekoden och uppskattar att kommissionen i sitt förslag tar hänsyn till OECD:s arbete samt vikten av internationellt överenskomna standarder, särskilt när det gäller globala principer som leder till en lägsta effektiv bolagsskattesats. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EESK anser att resultat och uppnådda framsteg när det gäller uppförandekoden bör uppdateras regelbundet och offentliggöras för det civila samhället, i enlighet med kommissionens mål att göra uppförandekodens konkreta verksamhet och resultat mer transparenta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Kommissionens bedömning visar på att skattekonkurrens inte är ett problem i sig (30). Samtidigt har dock kommissionen och Europaparlamentet vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över att det finns orättvis skattekonkurrens inom EU som främjar skatteflykt. Kommittén anser att det krävs ihärdigt arbete för att lösa detta komplexa problem. Den har nyligen antagit ett yttrande (31), där den föreslår att en europeisk pakt ska bildas för att effektivt bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och penningtvätt. EESK uppmanade kommissionen att lägga fram ett politiskt initiativ som gör de nationella regeringarna och EU:s övriga institutioner delaktiga i arbetet för att uppnå detta mål, främja den enhällighet som behövs för detta och låta det civila samhället medverka. Samarbetet mellan medlemsstaterna bör vara paktens viktigaste pelare. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Att utvidga tillämpningsområdet för uppförandekoden i EU för att täcka andra åtgärder som påverkar rättvis skattekonkurrens är också ett regleringsval som stöds av EESK. En uppdatering för att säkerställa granskning av system som leder till mycket låg eller ingen beskattning inom eller utanför EU borde redan ha gjorts. Uppförandekoden är emellertid ett icke-bindande instrument som måste behandla de frågor som inte regleras i europeisk lagstiftning. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Kommissionen hävdar att det också finns ett behov av att göra listningsprocessen tydligare för tredjeländer, vilket ökar öppenheten om varför en jurisdiktion förs upp på förteckningen eller inte. Eftersom EU och flera medlemsstater följer olika standarder, vilket kan skapa förvirring, skulle en förstärkt harmonisering av de standarder som antagits av EU:s medlemsstater och bättre samordning mellan nationella förteckningar och EU:s förteckning vara till nytta. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Kommissionen utvärderar också EU:s så kallade svarta lista över skatteparadis, som har funnits sedan 2017, och som har granskat hundratals skadliga skattesystem globalt. Många listade jurisdiktioner har gjort åtaganden gentemot rådet om att ta itu med problem vad gäller orättvis skattekonkurrens och begränsad öppenhet. EESK delar kommissionens åsikt att det är dags att se över förteckningen och se hur den kan bli mer effektiv och rättvis, med tanke på de nya utmaningarna i en global digitaliserad ekonomi. EESK stöder även kommissionens kriterium om att ge specifika jurisdiktioner med låg risk och låg kapacitet möjlighet att förbättra sina standarder för god förvaltning på skatteområdet och skattemässig transparens inom en rimlig tidsperiod när de förs upp, eller skulle kunna föras upp, på förteckningen. |
| --- | --- |

3.3.7

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  ”Den [uppförandekoden] bygger på antagandet att även om skattekonkurrens mellan länder inte är problematiskt i sig behöver det finnas gemensamma principer om i vilken utsträckning länderna kan använda sina skattesystem och sin politik för att locka till sig företag och vinster. Detta är särskilt viktigt på den inre marknaden där de fördragsstadgade friheterna ökar rörligheten för vinster och investeringar.” (COM(2020) 313 final, s. 3).

1

(2)  Läs mer om mervärdesskattegapet: EU-länderna förlorade 140 miljarder euro i momsintäkter 2018, med en potentiell ökning under 2020 till följd av coronaviruset https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_20_1579

2

(3)  COM(2020) 312 final, s. 5. Det finns andra uppskattningar, till exempel från Europaparlamentet, om förluster på upp till 190 miljarder euro till följd av ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt. På grundval av OECD:s omfattande arbete om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), åtgärd 11, uppgick det globala skattebortfallet, innan man beslutat om någon av åtgärderna mot BEPS, till cirka 100–240 miljarder US-dollar eller 0,35 % av världens BNP. Kommissionen uppskattade att omkring 50–70 miljarder euro kunde tillskrivas EU innan medlemsstaterna enades om direktiven I och II om skatteflykt.

3

(4)  Kommissionen utfärdade 20 större lagstiftningsförslag under sin förra mandatperiod på fem år.

4

(5)  Se EESK:s yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6).

5

(6)  Politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission 2019–2024.

6

(7)  Se: COM(2020) 312 final, COM(2020) 313 final, COM(2020) 314 final.

7

(8)  Se EESK:s yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6).

8

(9)  Se COM(2020) 312 final. Se även EESK:s yttrande ”Skattemekanismer för att minska koldioxidutsläppen” (EUT C 364, 28.10.2020, s.21).

9

(10)  Se COM(2019) 640 final.

10

(11)  Denna bestämmelse rör de jurisdiktioner som ingår i bilaga I till rådets berörda slutsatser. Förteckningen uppdateras regelbundet: https://ec.europa.eu/taxation_customs/tax-common-eu-list_en

11

(12)  Åtgärderna anges i COM(2020) 312 final.

12

(13)  Europeiska kommissionen (2018). Study on tax compliance costs for SMEs.

13

(14)  Svar på det offentliga samrådet om utvärderingen av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning, som sammanfattas i bilaga 2 till Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – ”Evaluation of the Council Directive 2011/16/EU on administrative cooperation in the field of taxation and repealing Directive 77/799/EEC” (SWD (2019) 328 final).

14

(15)  Krav på registrering i varje medlemsstat har tagits upp. Det skulle öka den administrativa bördan och göra det svårare för små och medelstora företag att expandera till nya länder och områden.

15

(16)  Förslag till rådets direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning (COM(2020) 314 final).

16

(17)  Meddelande om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU (COM(2020) 313 final).

17

(18)  Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 1 december 1997 om en uppförandekod för företagsbeskattning (EGT C 2, 6.1.1998, s. 2).

18

(19)  Kommissionens syn på skadlig skattekonkurrens kontra rättvis skattekonkurrens har med tiden uttryckts på olika sätt. När utkastet till direktiv om gemensam konsoliderad bolagsskattebas lades fram betonade kommissionen att en rättvis skattekonkurrens baserad på skattesatser ger mer insyn och bör uppmuntras (COM(2011) 121/2 final, s. 4). I meddelandet om god förvaltning på skatteområdet, som lades fram 2020, ses skattekonkurrens inte som ett problem i sig, men gemensamma principer för hur medlemsstaterna ska använda sina skattesystem bedöms vara nödvändiga (COM(2020) 313 final, s. 3). Det är rimligt att dra slutsatsen att det finns god skattekonkurrens och skadlig, orättvis skattekonkurrens. Medlemsstaterna beslutar om skattesystem men är skyldiga att göra det på ett öppet och transparent sätt enligt fördraget och att avstå från skadliga och diskriminerande regler. EU och medlemsstaterna måste se till att den inre marknaden fungerar väl med en tillräcklig grad av konvergens, även på skatteområdet.

19

(20)  Flera finansieringsinstrument förhindrar finansiering av projekt som bidrar till skatteflykt. Budgetförordningen, Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), det externa utlåningsmandatet. Kommissionens meddelande om nya krav för bekämpning av skatteundandragande i EU:s lagstiftning avseende i synnerhet finansierings- och investeringstransaktioner (C(2018) 1756 final, 21.3.2018).

20

(21)  Se EESK:s yttranden ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6), ”Beskattning i den digitaliserade ekonomin” (EUT C 353,18.10.2019, s. 17) och ”Beskattning av multinationella företags vinster i den digitala ekonomin” (EUT C 367, 10.10.2018, s. 73).

21

(22)  Läs mer om mervärdesskattegapet: EU-länderna förlorade 140 miljarder euro i momsintäkter 2018, med en potentiell ökning under 2020 till följd av coronaviruset https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_20_1579.

22

(23)  Det finns andra uppskattningar, till exempel från Europaparlamentet, om förluster på upp till 190 miljarder euro till följd av ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt. På grundval av OECD:s omfattande arbete om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), åtgärd 11, uppgick det globala skattebortfallet, innan man beslutat om någon av åtgärderna mot BEPS, till cirka 100–240 miljarder US-dollar eller 0,35 % av världens BNP. Kommissionen uppskattade att omkring 50–70 miljarder euro kunde tillskrivas EU innan medlemsstaterna enades om direktiven I och II om skatteflykt.

23

(24)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

24

(25)  Det finns många goda exempel på hur länder har minskat sitt mervärdesskattegap. Reformen i Estland 2014 har nämnts som ett exempel på detta.

25

(26)  Se EESK:s yttrande ”Initiativ till förbättrade tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning” (EUT C 173, 31.5.2017, s. 29).

26

(27)  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EUT C 202, 7.6.2016, s. 389).

27

(28)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – ”Evaluation of the Council Directive 2011/16/EU on administrative cooperation in the field of taxation and repealing Directive 77/799/EEC” (SWD(2019) 328 final) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  SWD(2019) 327 final.

29

(30)  Det är uppenbart att kommissionen, liksom OECD, skiljer mellan god, transparent skattekonkurrens och skadlig, orättvis skattekonkurrens.

30

(31)  Se EESK:s yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6).

31

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/20

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan

[COM(2020) 590 final]

(2021/C 155/03)

| Föredragande: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Föredragande:

Pierre BOLLON

| Remiss | Europeiska kommissionen, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 12.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 226/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 11.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

12.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

226/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan”. Detta är en välbehövlig fortsättning på vad som åstadkommits genom den första planen från 2015 och halvtidsöversynen från 2017, för vilka kommittén uttryckte sitt stöd i sina yttranden ”Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion” (1) och ”Halvtidsöversynen av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen” (2). Kommittén har också under de senaste två åren lagt fram flera yttranden om frågor med nära koppling till kapitalmarknadsunionen, bl.a. yttrandena på eget initiativ ”Mot en mer motståndskraftig och hållbar europeisk ekonomi” (3) och ”En ny vision för fullbordandet av Ekonomiska och monetära unionen” (4). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Handlingsplanens ursprungliga mål, som är att bidra till att mobilisera kapital i Europa och kanalisera det till företag, infrastruktur och långsiktiga projekt, vilket skulle få positiva effekter för sysselsättningen, är fortfarande i högsta grad relevanta. Dessa mål är av yttersta vikt för att göra det möjligt för EU-27, dess företag och dess medborgare att göra avgörande framsteg med att stärka dess finansiella och ekonomiska geostrategiska suveränitet samt med de grundläggande klimatrelaterade, sociala och digitala omställningarna. EESK betonar också att kapitalmarknadsunionen enbart kan uppnå de avsedda målen om den finansiella stabiliteten och konsumentskyddet förblir prioriterade i syfte att undvika allvarliga negativa konsekvenser för företag, arbetstagare och konsumenter samt ekonomin som helhet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Den oväntade och kraftiga covid-19-krisen gör att handlingsplanen måste stärkas och påskyndas. Europeiska företag av alla storlekar har tvingats öka sin skuldsättning och kommer under de kommande månaderna och åren att behöva anskaffa kapital eller stärka det egna kapitalet för att kunna investera för framtiden, samtidigt som de skapar arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det avtal som nåddes om brexit i slutet av december 2020 är ett annat centralt skäl för en ny satsning på kapitalmarknadsunionen. Finanscentrum i EU-27 kommer att behöva tillhandahålla tjänster som fram tills nu har tillhandahållits i Londons finanskvarter. Starkt integrerade, funktionella och rättvisa finans- och kapitalmarknader måste utvecklas i EU-27, och EESK anser att ett mer gemensamt regelverk kommer att behövas för att undvika både kryphål och begränsningar som leder till stordriftsnackdelar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén godkänner alla 16 åtgärder som kommissionen föreslår och betonar vikten av att prioritera och samordna initiativen (med konkreta milstolpar för att mäta framstegen), understryker de åtgärder som kommittén bedömer vara viktigast och lägger fram riktade kompletterande förslag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Även om vikten av offentlig finansiering erkänns bör den höga nivån av sparande i Europa jämfört med andra regioner helt klart användas bättre. En övergripande förutsättning för att uppnå detta mål är att européernas finansiella utbildning förbättras (åtgärd 7). EESK rekommenderar att bästa nationella praxis och erfarenheter från undervisning och lärande kartläggs och främjas. EESK rekommenderar också att alla berörda parter, inbegripet företrädare för arbetstagare och konsumenter, görs delaktiga i utvecklingen och genomförandet av åtgärder för finansiell utbildning i hela Europa, för att göra de gedigna skyddsreglerna effektivare och minska informationsasymmetrin mellan leverantörer av finansiella tjänster och medborgare. EESK rekommenderar särskilt att finanskunskaper tas med i den framtida översynen av ramen för nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | För att utveckla EU:s strategiska oberoende inom viktiga sektorer och kapacitetsområden ställer kommittén sig bakom kommissionens metod att föreslå tekniska åtgärder: i) förenkla noteringsreglerna för små och medelstora företag (åtgärd 2), ii) ge gränsöverskridande aktieägare möjlighet att bättre utöva sina rättigheter (åtgärd 12), iii) förbättra gränsöverskridande avvecklingstjänster (åtgärd 13), iv) skapa konsoliderad handelsinformation för aktier efter handel (åtgärd 14) och en korrekt riktad Invest EU-portal (åtgärd 15). En första ytterligare och positiv åtgärd skulle vara om kommissionen bedömde möjligheten att låta europeiska investeringsfonder dra nytta av en ”.eu”-ISIN-kod, vilket skulle öka deras tillgänglighet över gränserna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK instämmer med Europeiska revisionsrätten, som har konstaterat att den nya lagstiftningen om värdepapperisering i praktiken inte, även om den utgör ett positivt steg framåt, har hjälpt bankerna att öka sin utlåningskapacitet, i synnerhet till små och medelstora företag. Det finns således utrymme för förbättring (åtgärd 6), förutsatt att det finns ändamålsenliga kontroller för att förhindra att systemrisker återuppstår. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Det är viktigt att beakta subsidiaritetsprincipen när det gäller icke-professionella investerare eftersom specifika vanor vad gäller sparande är djupt rotade i nationella mönster. EESK rekommenderar därför att kommissionen i sitt mycket välkomna arbete med att förbättra kvaliteten på den finansiella rådgivningen (åtgärd 8) beaktar fördelarna med var och en av de olika modellerna, med beaktande av att tillgång till rådgivning, liksom jämförbar och tillräcklig/meningsfull information, är avgörande för att få medborgarna att investera. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Bortsett från PEPP, som är ett positivt verktyg för gränsöverskridande arbetstagare och som kommer att bli framgångsrikt om lagstiftning på nivå 2 som är lätt att genomföra antas och om konsumenterna förstår de viktigaste egenskaperna hos de produkter som marknadsförs under denna beteckning, skulle i fråga om pensioner ytterligare paneuropeiska universalregler om fonderade system som kompletterar ofonderade system inte vara gynnsamma, eftersom pensionsvillkoren är djupt förankrade i den nationella sociallagstiftningen. EESK välkomnar därför kommissionens förslag (åtgärd 9) om att samla in, dela och främja bästa praxis. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Energiomställningen står med rätta högt på kommissionens dagordning för att bekämpa klimatförändringarna. EESK rekommenderar att miljö-, samhällsansvars- (med ett starkare fokus) och bolagsstyrningsaspekter (ESG) beaktas samtidigt som man främjar ekonomisk återhämtning samt bevarande och skapande av arbetstillfällen. De gröna och sociala agendorna bör, vad gäller konkurrenskraft, bli en fördel för Europa. Som en andra ytterligare åtgärd skulle det vara viktigt för investerare att kunna få tillgång till tillförlitliga ESG-uppgifter och frångå sitt nuvarande beroende av säljare, indexleverantörer och kreditvärderingsinstitut som är koncentrerade utanför EU. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK rekommenderar att kapitalmarknadsunionen fullt ut beaktar de olika formerna av investeringar i samhällsutveckling, särskilt inom den ”sociala ekonomin”, för att på så sätt bidra positivt till allmänintresset och det allmänna bästa. De europeiska fonderna för socialt företagande (Eusef) bör få starkt stöd, eventuellt genom en översyn av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 (5), där de inrättades. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Utöver de åtgärder som redan nämnts förespråkar kommittén två typer av prioriteringar som, om de antas genom denna handlingsplan och genomförs i medlemsstaterna (ett övervakningsprogram skulle vara välkommet), skulle möjliggöra ett socialt och miljömässigt ansvarsfullt europeiskt finansiellt system som bättre skulle kunna fullgöra sin roll som mellanhand mellan utbud och efterfrågan och skulle vara konkurrenskraftigare och mer motståndskraftigt mot chocker. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | En första prioritering är att förbättra kapitalmarknadsunionens effektivitet genom tre nyckelåtgärder: i) att skapa den gemensamma europeiska kontaktpunkten, som bland annat kommer att hjälpa investerare i valet av emittenter (åtgärd 1), ii) att tillämpa ett enhetligt regelverk, baserat på noggrann tillsyn och förhindrandet av arbitrage och kryphål, vilket skulle tillåta marknadsaktörer över hela Europa (inget enstaka finanscentrum kommer att bli dominerande) att dra nytta av stordriftsfördelar (åtgärd 16), iii) att förenkla förfarandena för källskattelättnader, samtidigt som de görs effektivare mot bedrägerier (åtgärd 10). |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | En andra prioritering är att bidra till en övergång från långsiktigt sparande till långsiktiga investeringar. Den höga nivån av sparande i Europa – som är en tillgång för EU-27 – gynnar inte företagen eller medborgarna i tillräckligt stor utsträckning. Kommittén stöder tre nyckelåtgärder för att lägga i en högre växel: i) översynen av de europeiska långsiktiga investeringsfonderna (Eltif) bör göra det lättare att investera institutionella och icke-professionella besparingar i små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags börsnoterade och icke börsnoterade andelar och infrastrukturprojekt (åtgärd 3), ii) den planerade översynen av tillsynsramen för försäkringar kommer att utgöra en möjlighet att stärka försäkringsbolagens roll på kapitalmarknaderna genom att bättre beakta långsiktigheten och stabiliteten hos deras kapitalinvesteringar (åtgärd 4), iii) en utveckling av anställdas aktieägande skulle vara ett välkommet tredje kompletterande inslag i handlingsplanen, såsom tydligt fastställs i Europaparlamentets Benjumea-initiativbetänkande från oktober 2020. Utbrett aktieägande bland anställda, liksom anställdas delaktighet i vinsterna, skulle – om det genomförs på ett rättvist sätt – bidra till social sammanhållning och ekonomisk effektivitet. Den nya handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion skulle kunna vara en möjlighet att uppmuntra sådana system, i enlighet med den sociala agendan. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | När det gäller politiska framsteg skulle EESK slutligen rekommendera att låta all ny lagstiftning kopplad till utformningen av kapitalmarknadsunionen undergå fyra tester utöver de nödvändiga ”traditionella” testerna (”Är den bra för att bygga en inre marknad?” och ”Skyddar den de europeiska konsumenterna?”).






  — | ”Har den positiva effekter för europeiska finansiella företags konkurrenskraft i världen och stärker den EU:s strategiska geopolitiska oberoende?” |
| --- | --- | --- |

1.16

—

”Har den positiva effekter för europeiska finansiella företags konkurrenskraft i världen och stärker den EU:s strategiska geopolitiska oberoende?”

| — | ”Tryggar den stabiliteten på finansmarknaderna?” |
| --- | --- |

—

”Tryggar den stabiliteten på finansmarknaderna?”

| — | ”Har den en positiv inverkan på den långsiktiga finansieringen av europeiska företag, i synnerhet små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag, samt på sysselsättningen?” |
| --- | --- |

—

”Har den en positiv inverkan på den långsiktiga finansieringen av europeiska företag, i synnerhet små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag, samt på sysselsättningen?”

| — | ”Har den en positiv inverkan på de klimatrelaterade, sociala och digitala omställningarna?” |
| --- | --- |

—

”Har den en positiv inverkan på de klimatrelaterade, sociala och digitala omställningarna?”

2.   Bakgrund

| 2.1 | Syftet med kapitalmarknadsunionen är att skapa en verklig inre marknad för kapital i EU samt att underlätta ett flöde av investeringar och besparingar mellan alla medlemsstater. En välfungerande och integrerad europeisk kapitalmarknad skulle bidra till hållbar tillväxt, göra Europa mer konkurrenskraftigt och stärka EU:s roll globalt. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kapitalmarknadsunionen är även avgörande för att flera av EU:s viktigaste mål ska kunna uppnås, såsom att skapa en inkluderande och motståndskraftig ekonomi, stödja omställningen till en digital och hållbar ekonomi och ett strategiskt öppet oberoende i en allt mer komplicerad global ekonomisk omvärld samt bidra till återhämtningen efter covid-19. Dessa mål fordrar massiva investeringar som inte kan göras med enbart offentlig finansiering och traditionell bankfinansiering. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionen antog sin första handlingsplan för en kapitalmarknadsunion 2015. Sedan dess har EU gjort vissa framsteg med att få de olika delarna på plats. Betydande hinder för en inre marknad kvarstår dock fortfarande. Vidare måste den ursprungliga uppsättningen åtgärder för kapitalmarknadsunionen kompletteras med nya åtgärder som möter de nya utmaningarna, såsom de digitala och gröna omställningarna och de välbehövliga insatserna för återhämtning efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I denna nya handlingsplan (6) har kommissionen lagt fram en förteckning med 16 nya åtgärder för att få till stånd avgörande framsteg mot att fullborda kapitalmarknadsunionen och uppnå tre huvudsakliga mål:






  — | Stödja en grön, digital, inkluderande och motståndskraftig ekonomisk återhämtning genom att göra finansieringen mer tillgänglig för företagen i EU. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Stödja en grön, digital, inkluderande och motståndskraftig ekonomisk återhämtning genom att göra finansieringen mer tillgänglig för företagen i EU.

| — | Göra EU till en ännu säkrare plats för privatpersoners långsiktiga sparande och investeringar. |
| --- | --- |

—

Göra EU till en ännu säkrare plats för privatpersoners långsiktiga sparande och investeringar.

| — | Integrera nationella kapitalmarknader så att de bildar en verklig inre marknad. |
| --- | --- |

—

Integrera nationella kapitalmarknader så att de bildar en verklig inre marknad.

| 2.5 | Kommittén har från första början deltagit aktivt i skapandet av en gemensam europeisk kapitalmarknad. EESK lade fram sitt första yttrande i ämnet om grönboken om en kapitalmarknadsunion (7) och uttryckte sedan sin ståndpunkt om både den ursprungliga handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion (8) och halvtidsöversynen av den (9), liksom om flera lagstiftningsförslag med upphov i dessa handlingsplaner. I detta yttrande kommer EESK att lägga fram sina rekommendationer för den nya handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion, både med utgångspunkt i kommitténs tidigare arbete och med beaktande av de nya prioriteringarna och utmaningarna i Europa. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar den nya handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion som en välbehövlig fortsättning på vad som redan åstadkommits genom den första planen från 2015. Att fortsätta planen är än mer brådskande med tanke på den oförutsedda covid-19-krisen, en kris som på grund av sin omfattning till viss del ändrar den bedömning som bygger på det mycket goda arbetet i den kommande högnivåexpertgruppen om kapitalmarknadsunionen och högnivåforumet om kapitalmarknadsunionen, och som skulle motivera vissa ändringar och förstärkningar. EESK beklagar det långsamma genomförandet av handlingsplanen från 2015, som till stor del beror på bristande positivt stöd från vissa medlemsstater. Ett annat viktigt pågående projekt, bankunionen, är också försenat. EESK anser att en stark politisk vilja från medlemsstaternas sida behövs för att stödja de åtgärder som krävs för att förverkliga kapitalmarknadsunionen, som inte är avsedd att vara ett mål i sig (granskningen inom ramen för den europeiska planeringsterminen skulle kanske kunna användas som ett verktyg för att övervaka framstegen). En säker och välfungerande kapitalmarknadsunion är avgörande för att stödja den ekonomiska återhämtningen och omstruktureringen efter covid-19 samt stödja relevanta kapitalinvesteringar, infrastrukturinvesteringar och sociala investeringar i hela EU, liksom den europeiska gröna given och den digitala omvandlingen. I detta sammanhang erkänner EESK också vikten av offentlig finansiering, som även spelar en avgörande roll genom att attrahera privata investeringar och minska osäkerheten. Utländska investeringar skulle också kunna spela en viktig roll som komplement till europeiska besparingar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Såsom även kommissionen nämnt finns det dessutom ”en risk att krisen späder på skillnaderna inom unionen på ett sätt som hotar den kollektiva ekonomiska och sociala motståndskraften”. I detta sammanhang vill EESK betona vikten av att prioritera och samordna initiativen. I handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion fastställs 16 åtgärder, vilket är ett tämligen omfattande program. På grund av bördan på ekonomierna och både medlemsstaternas och privata företags ökande skuldsättning, tillsammans med den mycket olika omfattningen av konsekvenserna i olika EU-länder och i olika ekonomiska sektorer, måste handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion övervägas och granskas mycket noggrant. EESK erbjuder sina synpunkter genom detta yttrande, i syfte att ge ett socialt ansvarsfullt europeiskt finansiellt system möjlighet att bättre spela sin roll som mellanhand mellan utbud och efterfrågan, samtidigt som det är motståndskraftigare mot chocker. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Åtgärder som kan hantera systemrisker kopplade till den höga nivån av offentlig och privat skuldsättning bör ges företräde. Parallellt med detta bör en prioritet vara att stödja krisdrabbade men livskraftiga företag och företag som nyligen grundats, i syfte att utveckla sysselsättningen och EU-ekonomins konkurrenskraft, i synnerhet som covid-19-krisens inverkan på ekonomierna i Asien verkar vara mindre än i västvärldens länder. Ett externt beroende vad gäller ekonomiska medel kan också föra med sig systemrisker, och handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion bör syfta till ett större utnyttjande av europeiska besparingar. Den höga nivån av sparande i Europa jämfört med andra regioner bör utnyttjas bättre. En övergripande förutsättning för att uppnå ett sådant mål är att européernas finansiella utbildning/finanskunskaper förbättras (åtgärd 7). På detta område rekommenderar EESK att man kartlägger bästa nationella praxis och erfarenheter från undervisning och lärande i detta ämne i syfte att främja dem i hela EU, gör de gedigna investerarskyddsreglerna mer ändamålsenliga och minskar informationsasymmetrin (tillräcklig information är avgörande) mellan leverantörer av finansiella tjänster och medborgare. EESK rekommenderar att finanskunskaper tas med i den framtida översynen av ramen för nyckelkompetenser. EESK rekommenderar vidare att alla berörda parter ska göras delaktiga i utvecklingen och genomförandet av åtgärder för finansiell utbildning, inbegripet företrädare för arbetstagare och konsumenter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Huvuduppgiften för ett socialt ansvarsfullt finansiellt system är att fullgöra sin förmedlande funktion mellan tillgång och efterfrågan på finansiella tillgångar, samtidigt som det är motståndskraftigt mot chocker, eftersom en bräcklig finansiell sektor har allvarliga negativa konsekvenser för företag, arbetstagare och konsumenter samt ekonomin som helhet. EESK betonar därför att kapitalmarknadsunionen enbart kan uppnå de avsedda målen om finansiell stabilitet och konsumentskydd förblir prioriterade i handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion. I synnerhet får skyddet för icke-professionella investerare inte minskas. När kapitalmarknadsunionen fördjupas måste regelarbitrage och kryphål i lagstiftningen undvikas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Såsom även kommissionen nämner finns det ett ”strategiskt intresse för försörjningskedjor på den inre marknaden i syfte att utveckla EU:s strategiska autonomi inom viktiga sektorer och kapacitetsområden”. I detta avseende bör flera tekniska förslag inom ramen för den nya handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion stödjas, såsom enklare noteringsregler för små och medelstora företag (åtgärd 2), spridning av elektronisk omröstning och framsteg i riktning mot en EU-definition av ”aktieägare”, vilket kommer att ge gränsöverskridande aktieägare möjlighet att bättre utöva sina rättigheter (åtgärd 12), bättre gränsöverskridande avvecklingstjänster (åtgärd 13) och skapandet av konsoliderad handelsinformation för aktier efter handel (åtgärd 14). En ytterligare positiv åtgärd skulle vara om kommissionen bedömde fördelarna med och möjligheten att låta europeiska investeringsfonder dra nytta av en ”.eu”-ISIN-kod, för att förbättra deras tillgänglighet över gränserna. Genom dessa åtgärder kommer kapitalmarknadsunionen också att spela en avgörande roll för att stödja små och medelstora företag, och även företag av alla storlekar i deras gröna och digitala omställningar, genom att förbättra deras möjligheter att få tillgång till finansiering genom kompletterande kanaler till banksektorn. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vad gäller lagstiftningen om värdepapperisering instämmer EESK med Europeiska revisionsrättens bedömning att denna lagstiftning, även om den utgör ett positivt steg framåt, ännu inte har gett upphov till den förväntade återhämtningen på den europeiska värdepapperiseringsmarknaden efter finanskrisen och inte har hjälpt bankerna att öka sin utlåningskapacitet till förmån för bland annat små och medelstora företag. Transaktionerna är fortfarande koncentrerade inom ett litet antal tillgångsklasser (såsom hypotekslån och billån) och detta dessutom bara inom vissa medlemsstater. Värdepapperiseringsmarknaden bör förbättras (åtgärd 6), med ändamålsenliga kontroller för att förhindra att systemrisker återuppstår genom försvagad reglering. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Djupare finansiell integration är en hörnsten i kapitalmarknadsunionen. Det är dock viktigt att behålla en pragmatisk och realistisk inställning i beaktandet av vissa av dess aspekter. Vad gäller icke-professionella investeringar väger ofta nationella preferenser och specifika mönster tungt på grund av behovet av närhet i sökandet efter finansiell rådgivning. Språkbarriären måste också beaktas när det gäller marknaderna för privatsparande. Dessutom är enhetlighet inte nödvändigtvis synonymt med effektivitet när det gäller distributionsmodeller för icke-professionella finansiella produkter. Kommissionen bör i sitt mycket välkomna arbete med att förbättra kvaliteten på den finansiella rådgivningen (åtgärd 8) beakta fördelarna med var och en av de olika modellerna, med beaktande av att tillgången till och kvaliteten på rådgivningen, liksom jämförbar och tydlig information, inklusive hållbarhetsinformation, tillsammans med gedigna och förtroendeskapande regler är avgörande för att få medborgarna att investera. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Vad gäller pensioner bör, utöver PEPP-konceptet, olika nationella mönster som är förankrade i sociallagstiftningen bevaras när de är tillfredsställande, även om de inte alla är identiska. EESK stöder därför till fullo förslaget inom ramen för kapitalmarknadsunionen om att dela bästa praxis, såsom automatisk inskrivning, nationella spårningssystem som är tillgängliga för alla medborgare och nationella resultattavlor med indikatorer. Tillgång till rådgivning och ökat deltagande av företrädare för sparare, arbetstagare och pensionärer bör läggas till. Under alla omständigheter bör syftet vara att komplettera, och inte försvaga, ofonderade system (åtgärd 9). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK rekommenderar att kapitalmarknadsunionen fullt ut beaktar de olika formerna av investeringar i samhällsutveckling, särskilt inom den ”sociala ekonomin”, för att bidra positivt till allmänintresset och det allmänna bästa. De europeiska fonderna för socialt företagande (Eusef) bör få starkt stöd, eventuellt genom en översyn av förordning (EU) nr 346/2013, där de inrättades. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Miljöhänsyn och energiomställningen hade före covid-19-krisen med rätta satts mycket högt på EU:s och kommissionens dagordning. I det nya sammanhanget med pandemin rekommenderar EESK att miljö-, samhällsansvars- (med ett ökat fokus) och bolagsstyrningsagendan (ESG) även fortsättningsvis ges hög prioritet och beaktas tillsammans med ekonomisk återhämtning, återställande och bevarande av arbetstillfällen samt finansiell stabilitet. I samband med detta måste EU också hålla konkurrensaspekten i åtanke, i syfte att bibehålla den gröna och sociala agendan som en fördel för Europa. Det kommer bland annat att vara viktigt att förlita sig på europeiska leverantörer av information och kreditbetyg som bygger på konvergerande och tillförlitliga normer, samtidigt som man på den internationella arenan verkar för samstämmighet världen över. Dessutom skulle specifik lagstiftning om ESG-data och ESG-kreditvärderingsinstitut kunna vara välkommen, antingen i form av en ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 462/2013 (10) (kreditvärderingsinstitut) eller som en separat förordning, i linje med rättsakten om digitala marknader. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Covid-19-pandemin har även förvärrat skillnaderna mellan medlemsstaterna, i synnerhet på grund av dess dramatiska inverkan på många sektorer såsom turism och transport. Allt som kan lindra dessa ekonomiska skillnader måste också betraktas som en prioritet, t.ex. att gynna gränsöverskridande finansiering för mindre utvecklade europeiska länder. Upprättandet av Invest EU-portalen skulle kunna underlätta sådan finansiering förutsatt att den är noggrant riktad (åtgärd 15). Europeisk konkurrenskraft och konvergens är också av central betydelse, och Europa behöver starka aktörer av alla storlekar som kan konkurrera på global nivå och som drar med sig andra aktörer i kölvattnet. För att detta ska kunna uppnås måste de europeiska beslutsfattarna säkerställa lika villkor med andra marknader i världen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK erkänner att handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion inte har lett till något genombrott vad gäller att undanröja de främsta hindren för gränsöverskridande kapitalflöden och att vissa medlemsstater fortsätter att tillämpa avgränsande politik för kapital och likviditet, vilket hindrar en korrekt fördelning av resurser, splittrar marknaden och bromsar den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Brexit är en annan störande faktor som måste beaktas. De kontinentala finansmarknaderna förefaller vara förhållandevist fragmenterade, med varierande likviditetsnivåer. På grund av detta skulle EU-27 kunna löpa en verklig risk för ytterligare beroende av externa finansmarknader som är mer integrerade, och ett antal europeiska företag har tidigare valt att börsnotera sig i Förenade kungariket eller USA. EESK instämmer i revisionsrättens uttalande att kommissionen (och enligt vår mening även Europaparlamentet och rådet) bör rekommendera att alla medlemsstater med mindre utvecklade kapitalmarknader genomför relevanta reformer. Det måste också betonas att skapandet av en utvecklad marknadsinfrastruktur för EU är av avgörande betydelse för det finansiella och ekonomiska oberoendet och skulle kunna leda till en starkare internationell roll för euron. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | För att sammanfatta EESK:s syn utöver de redan nämnda tekniska åtgärderna skulle vi förespråka två typer av prioriteringar bland de 16 förslagen i handlingsplanen:






  — | Stärka EU:s finansmarknader för att förbättra effektiviteten. Detta bör underlättas genom tre nyckelåtgärder: i) att skapa den gemensamma europeiska kontaktpunkten, som bland annat kommer att hjälpa investerare i valet av emittenter (åtgärd 1), ii) att se till att det enhetliga regelverket tillämpas, i synnerhet vad gäller marknadsplatser, centrala motparter och dataleverantörer; i allmänhet skulle konvergens i tillsynen och ett starkare samarbete vara avgörande för att förhindra regelarbitrage och kryphål (åtgärd 16), och iii) att förenkla gränsöverskridande investeringar och införa ett gemensamt, standardiserat EU-omfattande system för källskattelättnader, för att förebygga skattebedrägerier och skattearbitrage (åtgärd 10). |
| --- | --- | --- |

3.14

—

Stärka EU:s finansmarknader för att förbättra effektiviteten. Detta bör underlättas genom tre nyckelåtgärder: i) att skapa den gemensamma europeiska kontaktpunkten, som bland annat kommer att hjälpa investerare i valet av emittenter (åtgärd 1), ii) att se till att det enhetliga regelverket tillämpas, i synnerhet vad gäller marknadsplatser, centrala motparter och dataleverantörer; i allmänhet skulle konvergens i tillsynen och ett starkare samarbete vara avgörande för att förhindra regelarbitrage och kryphål (åtgärd 16), och iii) att förenkla gränsöverskridande investeringar och införa ett gemensamt, standardiserat EU-omfattande system för källskattelättnader, för att förebygga skattebedrägerier och skattearbitrage (åtgärd 10).

| — | En övergång från långsiktigt sparande till långsiktiga investeringar. Den höga nivån av sparande i Europa – som är EU-27:s styrka – gynnar inte realekonomin i tillräckligt stor utsträckning. Översynen av de europeiska långsiktiga investeringsfonderna (Eltif) måste möjliggöra en förnyad ram för detta långsiktiga slags fond, vilket i synnerhet skulle göra det lättare att investera institutionella och icke-professionella långsiktiga besparingar i små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags börsnoterade och icke börsnoterade andelar och infrastrukturprojekt (åtgärd 3). En bättre tillsynsordning för försäkringsbolags och bankers kapitalinvesteringar, som skulle förstärka och inte minska tillsynsreglernas ändamålsenlighet (åtgärd 4). Dessutom bör medlemsstaterna, såsom betonas i Europaparlamentet initiativbetänkande om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen (11), verka för att återställa balansen i snedvridningen mellan beskattning av skuld- och egetkapitalfinansiering. Syftet bör dock inte vara att undergräva skatteintäktsbeloppet som helhet. Att främja anställdas aktieägande, vilket är ett inslag som saknas i handlingsplanen, är ett annat viktigt ämne som kommissionen skulle kunna föra fram igen, såsom den tidigare gjort. Anställdas aktieägande, liksom anställdas delaktighet i vinsterna, skulle – om det genomförs på ett rättvist sätt – bidra till social sammanhållning och ekonomisk effektivitet. För att arbetstagarna inte ska utsättas för otillbörliga risker är deras företrädares delaktighet och ett starkt investerarskydd avgörande. Kapitalmarknadsunionen bör utgöra en ny möjlighet att uppmuntra dessa system, i enlighet med den sociala agendan och uppmaningen i Europaparlamentets initiativbetänkande. |
| --- | --- |

—

En övergång från långsiktigt sparande till långsiktiga investeringar. Den höga nivån av sparande i Europa – som är EU-27:s styrka – gynnar inte realekonomin i tillräckligt stor utsträckning. Översynen av de europeiska långsiktiga investeringsfonderna (Eltif) måste möjliggöra en förnyad ram för detta långsiktiga slags fond, vilket i synnerhet skulle göra det lättare att investera institutionella och icke-professionella långsiktiga besparingar i små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags börsnoterade och icke börsnoterade andelar och infrastrukturprojekt (åtgärd 3). En bättre tillsynsordning för försäkringsbolags och bankers kapitalinvesteringar, som skulle förstärka och inte minska tillsynsreglernas ändamålsenlighet (åtgärd 4). Dessutom bör medlemsstaterna, såsom betonas i Europaparlamentet initiativbetänkande om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen (11), verka för att återställa balansen i snedvridningen mellan beskattning av skuld- och egetkapitalfinansiering. Syftet bör dock inte vara att undergräva skatteintäktsbeloppet som helhet. Att främja anställdas aktieägande, vilket är ett inslag som saknas i handlingsplanen, är ett annat viktigt ämne som kommissionen skulle kunna föra fram igen, såsom den tidigare gjort. Anställdas aktieägande, liksom anställdas delaktighet i vinsterna, skulle – om det genomförs på ett rättvist sätt – bidra till social sammanhållning och ekonomisk effektivitet. För att arbetstagarna inte ska utsättas för otillbörliga risker är deras företrädares delaktighet och ett starkt investerarskydd avgörande. Kapitalmarknadsunionen bör utgöra en ny möjlighet att uppmuntra dessa system, i enlighet med den sociala agendan och uppmaningen i Europaparlamentets initiativbetänkande.

| 3.15 | Dessa sistnämnda åtgärder skulle ge en välkommen första och betydande snabb knuff i riktning mot kapitalmarknadsunionen samtidigt som man gör framsteg med viktiga men svårare mål såsom ökad konvergens inom riktade områden av insolvenslagstiftningen (åtgärd 11) eller en mer integrerad uppsättning europeiska börser och handelsplatser. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Utöver övervägandena i detta yttrande skulle EESK, när det gäller politiska framsteg, rekommendera att man för all ny lagstiftning bedömer de potentiella positiva eller negativa konkurrenseffekterna för europeiska enheter, i syfte att stärka EU:s finansiella företag i världen och förstärka EU:s strategiska geopolitiska oberoende på unionens väg mot de välbehövliga klimatrelaterade, sociala och digitala omställningarna. |
| --- | --- |

3.16

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 133, 14.4.2016, s. 17.

1

(2)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 117.

2

(3)  EUT C 353, 18.10.2019, s. 23.

3

(4)  EUT C 353, 18.10.2019, s. 32.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013 om europeiska fonder för socialt företagande (EUT L 115, 25.4.2013, s. 18).

5

(6)  COM(2020) 590 final.

6

(7)  EUT C 383, 17.11.2015, s. 64.

7

(8)  EUT C 133, 14.4.2016, s. 17.

8

(9)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 117.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 462/2013 av den 21 maj 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (EUT L 146, 31.5.2013, s. 1).

10

(11)  BETÄNKANDE om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta.

11

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/27

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en strategi för digitalisering av finanssektorn i EU

[COM(2020) 591 final]

(2021/C 155/04)

| Föredragande: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |

Föredragande:

Petru Sorin DANDEA

Medföredragande:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Remiss | Europeiska kommissionen, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 12.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 237/0/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 11.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

12.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

237/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar det paket för digitalisering av finanssektorn som kommissionen lagt fram och konstaterar att det innehåller strategiska inslag av lagstiftningskaraktär och annan karaktär, som syftar till att utveckla sektorn. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det program med fyra prioriteringar som kommissionen lagt fram täcker i princip nästan alla betydande verksamhetsområden i den digitala omvandlingen av EU:s finanssektor. EESK stöder kommissionens förhållningssätt. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommissionen har gjort rätt val i att förlita sig på starka europeiska marknadsaktörer för att implementera digitala finansiella tjänster. EESK anser dock att den särskilda roll som specialiserade, regionala och/eller kooperativa eller ömsesidiga lokala tjänsteleverantörer i finanssektorn spelar inte får förbises. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | På grund av digitaliseringsprocessen står EU:s finanssektor inför en enorm omvandling som går hand i hand med långtgående omstruktureringsprocesser, nedstängningar av lokala filialer, förändringar av anställdas yrkeskvalifikationer och helt nya former av arbete. Dessa stora utmaningar får inte ignoreras. De utgör en betydande prövning för tjänsteleverantörerna och naturligtvis också för de anställda inom finanssektorn. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommissionen tillkännager behovet av att undersöka möjligheten att inrätta en EU-plattform för den digitala finanssektorn. EESK instämmer, och rekommenderar att arbetsmarknadens parter och representanter för det civila samhället inkluderas i denna process. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | När det gäller hanteringen av de utmaningar och risker som den digitala omvandlingen innebär anser EESK att reglering för teknikleverantörer, konsumentskydd, tillgång till finansiella tjänster, operativ motståndskraft och säkerhet i nätverks- och informationssystem är avgörande för inrättandet av en digital inre marknad för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | När det gäller cybersäkerhet välkomnar EESK Gaia-X-projektet, som syftar till att utmana Förenta staternas och Kinas dominerande ställning inom molntjänster. Detta projekt, som också inbegriper kommissionen, syftar till att EU ska uppnå datasuveränitet eller till att dataförvaltning ska ske genom ett EU-baserat molnnät. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommissionens åtagande att följa principen om ”samma tjänster, samma risk, samma regler” är grundläggande och avgörande i hanteringen av de nya utmaningarna, däribland säkerställandet av samma tillsyn. EESK anser att det är särskilt viktigt att det skapas lika villkor för alla finansinstitut. |
| --- | --- |

1.8

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Den 24 september 2020 uttryckte kommissionen sitt stöd för paketet för digitalisering av finanssektorn, som består av en strategi för digitalisering av finanssektorn (1), en strategi för massbetalningar i EU (2), lagstiftningsförslag om ett EU-regelverk för kryptotillgångar (3) och deras underliggande teknik för distribuerade liggare (4) samt förslag till EU-regelverk för digital operativ motståndskraft (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mot bakgrund av den mycket dynamiska digitala innovationen, som har påskyndats av covid-19-krisen, föreslår kommissionen en strategi med ett strategiskt mål och fyra prioriteringar och tillhörande åtgärder för digitalisering av finanssektorn. Det är denna strategi som är föremål för detta yttrande från EESK. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionens strategiska mål är att digitalisera finanssektorn till förmån för konsumenter och företag. De fyra prioriteringarna är 1) att ta itu med fragmenteringen av den digitala inre marknaden för finansiella tjänster, så att europeiska konsumenter kan få tillgång till gränsöverskridande tjänster och hjälpa EU:s finansföretag att skala upp sin digitala verksamhet, 2) att säkerställa att EU:s regelverk underlättar digital innovation i konsumenternas intresse och för en effektiv marknad, 3) att skapa ett gemensamt europeiskt dataområde för finans för att främja datadriven innovation, med utgångspunkt i EU-strategin för data, inbegripet förbättrad tillgång till data och datadelning inom finanssektorn, samt 4) att ta itu med nya utmaningar och risker i samband med den digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Med sitt initiativ att upprätta och genomföra en ny strategi för digitalisering av finanssektorn i Europa (som en del av kommissionens paket för digitalisering av finanssektorn) bekräftar kommissionen den stora betydelsen av digitalisering av finanssektorn (digitala finansiella tjänster). Betydelsen har blivit särskilt tydlig under covid-19-krisen. Det program med fyra prioriteringar som kommissionen lagt fram täcker i princip nästan alla betydande verksamhetsområden i den digitala omvandlingen av EU:s finanssektor. EESK stöder kommissionens tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommissionen har gjort rätt val i att förlita sig på starka europeiska marknadsaktörer för att implementera digitala finansiella tjänster. EESK anser dock att den särskilda roll som specialiserade, regionala och/eller kooperativa eller ömsesidiga tjänsteleverantörer i finanssektorn spelar måste beaktas, eftersom mångfalden inom finanssektorn bidrar till att tillgodose konsumenternas och de små och medelstora företagens särskilda behov och bidrar till konkurrenskraftiga marknader. EESK uppmuntrar kommissionen att sträva efter proportionalitet när det gäller finansinstitutens och deras produkters art, omfattning och komplexitet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommissionens meddelande är extremt tekniskt och det finns en punkt som inte tas upp: på grund av digitaliseringen står EU:s finanssektor inför en enorm omvandling. Denna process går hand i hand med långtgående omstruktureringsprocesser, nedstängningar av lokala filialer, förändringar av anställdas yrkeskvalifikationer och helt nya former av arbete. Dessa stora utmaningar får inte ignoreras. De utgör en betydande prövning för tjänsteleverantörerna och naturligtvis också för de anställda inom finanssektorn. EESK förespråkar dialog mellan arbetsmarknadens parter för att hantera de områden där omvandlingen äger rum. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommissionen framhåller att en välfungerande inre marknad för digitala finansiella tjänster kommer att bidra till att förbättra tillgången till finansiella tjänster för konsumenter och icke-professionella investerare i EU. EESK stöder kommissionens förhållningssätt. För att minska fragmenteringen på den digitala inre marknaden för finansiella tjänster är det avgörande att ge marknaderna möjlighet att utvecklas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommissionen redogör för behovet av att undersöka möjligheten att inrätta en EU-plattform för den digitala finanssektorn. EESK instämmer, och rekommenderar att arbetsmarknadens parter och representanter för det civila samhället inkluderas i denna process. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Praktiska erfarenheter visar att en inre marknad för digitala finansiella tjänster bara fungerar om nya kunder snabbt och enkelt kan få tillgång till finansiella tjänster (så kallad onboarding). EESK noterar det avgörande problemet på de områden som kommissionen lyft fram. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | De stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller regler om penningtvätt gör det avsevärt mycket svårare, om inte omöjligt, att använda digitala identiteter över gränserna. Reglerna för identifiering av kunder bör harmoniseras i EU. EESK rekommenderar därför att den rättsliga interoperabiliteten för digitala identiteter inom Europa säkerställs. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Vid utarbetandet av strategin för digitalisering av finanssektorn i EU får man inte glömma bort frågan om medborgarnas säkerhet. Rekommendationen till medlemsstaterna att parallellt med genomförandet av strategin införa rättsliga och organisatoriska åtgärder för att motverka identitetsstöld bör ingå i strategin. Detta problem blir allt vanligare i takt med utvecklingen av digitala tjänster och produkter, och om inga åtgärder vidtas kan det vara en faktor som hindrar genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK uttrycker sitt stöd för kommissionens förslag att upprätta ett innovationsvänligt och konkurrenskraftigt system för finansmarknaderna, som kunder och näringslivet kan dra fördel av. Detta kräver dock att det säkerställs att tillsynen och EU-lagstiftningen fortsätter att baseras på den vägledande principen om teknikneutralitet och att det sker en översyn av befintliga dokumentationskrav. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | På den digitala marknaden finns det dock en del fintechbolag som erbjuder tjänster till finansföretag, medan andra konkurrerar med dem. EESK anser att kommissionen bör beakta dessa aspekter när ny lagstiftning utarbetas. EESK rekommenderar därför att den nya lagstiftningen inriktas på att stödja partnerskap mellan etablerade finansinstitut och fintechsektorn. Det är tydligt att de viktigaste instituten är banker, men man bör undvika att i lagstiftningen bara kopiera krav som kanske inte passar alla finansiella tjänster. I lagstiftningen bör skillnad göras mellan konsumentorienterade produkter som kan betraktas som varor och mer komplexa produkter där användningsområde och kundservice har stor betydelse. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK anser att det finns ett behov av att utvidga datadelningen bortom finanssektorn och påminner kommissionen om EESK:s rekommendation (6) i fråga om kommissionens meddelande om en EU-strategi för data, i vilken EESK välkomnade kommissionens förslag till en datastrategi där sektorsöverskridande datadelning fastställs som en prioritering och som syftar till att förbättra användningen och delningen av, åtkomsten till och styrningen av data med lagstiftningsåtgärder och sektorsspecifika åtgärder, och lyfte fram att en sådan ram bör utformas på ett sätt som kombinerar höga standarder för dataskydd, sektorsöverskridande och ansvarsfull datadelning, tydliga kriterier för sektorsspecifik styrning och datakvalitet och större datakontroll för enskilda personer. Det är av största vikt att data som samlas in av ett dotterbolag som sköter betalning för en teknikjätte inte tillhandahålls till eller sammanslås med data som innehas av moderbolaget. För att den här principen ska fungera behövs brandväggar mellan dotterbolaget som sköter betalningarna och moderbolaget. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | När det gäller hanteringen av de utmaningar och risker som den digitala omvandlingen innebär anser EESK att reglering för teknikleverantörer, konsumentskydd, tillgång till finansiella tjänster, operativ motståndskraft och säkerhet i nätverks- och informationssystem är avgörande för inrättandet av en digital inre marknad för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | När det gäller cybersäkerhet påpekar EESK att de flesta europeiska systemviktiga finansinstitut använder finanstekniska tjänster som tillhandahålls av företag utanför EU. Det lagstiftningsinitiativ om digital operativ motståndskraft (7) som kommissionen lagt fram kan visa sig vara otillräckligt i vissa situationer, och EESK välkomnar därför Gaia-X-projektet, som syftar till att utmana Förenta staternas och Kinas dominerande ställning inom molntjänster. Detta projekt, som också inbegriper kommissionen, syftar till att EU ska uppnå datasuveränitet eller till att dataförvaltning ska ske genom ett EU-baserat molnnät. Eftersom vi är på väg att bli mer beroende av digitala tjänster ligger det i EU-aktörernas intresse att vara oberoende av externa molntjänstleverantörer och att EU stärker sin egen ekonomiska och politiska suveränitet. Ett europeiskt molnnät skulle också underlätta dataflödet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kommissionens åtagande att följa principen om ”samma tjänster, samma risk, samma regler” är grundläggande och en avgörande aspekt i hanteringen av de nya utmaningarna, däribland säkerställandet av samma tillsyn. Eftersom teknikjättar, plattformar och teknikföretag gör allt större insteg och teknikföretagens verksamhet är nyttig för finanssektorn anser EESK att det är särskilt viktigt att skapa lika villkor för alla marknadsaktörer på detta område. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kommissionen överväger en strategi som syftar till att stödja och investera i allmän finansiell utbildning med fokus på digitalisering. Detta kan leda till såväl ökad öppenhet när det gäller digitala tjänster som bättre konsumentskydd, oavsett ålder, kön eller yrkesstatus. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta i denna riktning. |
| --- | --- |

3.15

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 591 final.

1

(2)  COM(2020) 592 final.

2

(3)  COM(2020) 593 final.

3

(4)  COM(2020) 594 final.

4

(5)  COM(2020) 595 final och COM(2020) 596 final.

5

(6)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 290.

6

(7)  COM(2020) 595 final. Se även EESK:s yttrande ”Digital operativ motståndskraft” (ECO/536) (se sidan 38 i detta nummer av EUT).

7

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/31

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937

[COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)]

samt om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare

[COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD)]

(2021/C 155/05)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

| Remiss | Europaparlamentet, 13.11.2020
  Europeiska unionens råd, 18.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 12.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 235/1/8 |

Remiss

Europaparlamentet, 13.11.2020

Europeiska unionens råd, 18.11.2020

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

12.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

235/1/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar Europeiska kommissionens båda initiativ, det vill säga förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (1) samt förslaget till förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att kommissionens åtgärder är akut nödvändiga för att tillhandahålla en övergripande lagstiftning för en typ av teknik som blir allt vanligare och får allt större praktisk användning, och som dessutom ständigt utvecklas och snabbt förändras. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK instämmer därför i att det är viktigt att snabbt genomföra de olika regleringsåtgärder som kommissionen planerar, och som är nödvändiga för att modernisera finansiella tjänster utan att tappa konsumentskyddet och tillsynsreglerna ur sikte. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | En anledning till det brådskande behovet av europeiska åtgärder är att flera medlemsstater under de senaste månaderna har antagit nationella regleringsinstrument, antingen i form av lagstiftning eller i form av rekommendationer och riktlinjer som utfärdats av tillsynsmyndigheter inom denna sektor. Dessa åtgärder riskerar att skapa ett fragmenterat regelverk som kan undergräva konsolideringen av den inre marknaden och öka företagens efterlevnadskostnader. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder därför kommissionens mål, som inom ramen för ett gemensamt regelverk syftar till att i) skydda slutanvändarna inom den digitala finanssektorn; ii) säkerställa finansiell stabilitet, iii) skydda integriteten i EU:s finanssektor, iv) säkerställa lika villkor för de olika aktörerna i det ekonomiska och finansiella systemet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder också målet om att säkerställa att emittenter av globala ”stablecoins” omfattas av strängare krav när det gäller kapital, investerares rättigheter och tillsyn, med hänsyn till dessa instruments potentiella systemrelevans. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK efterlyser konkreta åtgärder för att se till att konsumenter och småskaliga investerare får lämplig information och görs medvetna om situationen, för att minska den informationsasymmetri som riskerar att utgöra ett särskilt stort problem för dessa aktörer när det gäller de nya och mycket tekniska aspekter som behandlas i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de kontroller som utförs före tillstånden i de förslag som är föremål för detta yttrande, och man bör fästa särskild vikt vid tillförlitligheten hos de aktörer som omfattas av tillståndet för att förebygga de negativa konsekvenserna av opportunistiskt och skadligt beteende. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | När det gäller tekniken för distribuerade liggare har man fortfarande inte uppnått en nivå av standardisering och driftskompabilitet som innebär att man på ett säkert sätt kan bedöma den tekniska tillförlitligheten och motståndskraften mot cyberattacker i de infrastrukturer som aktörerna använder, och därför rekommenderar EESK att man i så hög grad som möjligt preciserar det regelverk som ska gälla för dessa instrument, som är stadda i ständig utveckling, eftersom en ändring av deras karaktär kan göra det nödvändigt att tillämpa andra bestämmelser. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Med hänsyn till de tekniska risker som fortfarande finns ser EESK med tillförsikt på förslaget om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare. Pilotordningen kommer nämligen att lämna utrymme för experimentering inom en kontrollerad ram som medger tillfälliga undantag från de gällande reglerna, vilket ger tillsynsmyndigheter och aktörer möjlighet att gradvis bygga upp sin erfarenhet av att använda teknik för distribuerade liggare i marknadsinfrastrukturer samtidigt som marknadsintegriteten och den finansiella stabiliteten skyddas. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Även om förslaget om pilotordningen är välkommet anser dock EESK att tidsfristen på fem år för Esmas rapport till kommissionen är för lång med hänsyn till hur snabbt den digitala finanstekniken utvecklas. Det skulle också vara lämpligt att fokusera på villkoren för hur experimenteringen inom ramen för pilotordningen ska avslutas, för att garantera skyddet för de användare som deltar i denna fas. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | När det gäller tillämpningen av förordningen om marknader för kryptotillgångar är kommittén avslutningsvis mycket oroad över att ”övergångsbestämmelserna” lämnar utrymme för ett permanent undantag från reglerna i förordningen för kryptotillgångar som redan var i bruk innan förordningen trädde i kraft. Ett sådant undantag kan nämligen, när det gäller redan utfärdade kryptotillgångar, ge upphov till en sorts lagstadgat undantag som avviker från principen om rättvis behandling, som bygger på tanken ”samma risk, samma verksamhet, samma behandling”. |
| --- | --- |

1.12

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I detta yttrande granskas två initiativ från Europeiska kommissionen: i) förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937, samt ii) förslaget till förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare. Dessa förslag ingår i ett åtgärdspaket från kommissionen, som omfattar meddelandet om en strategi för digitalisering av finanssektorn och förslaget till förordning om digital operativ motståndskraft, vilka behandlas i EESK:s yttranden ”Strategi för digitalisering av finanssektorn” (2) respektive ”Digital operativ motståndskraft” (3). |
| --- | --- |

2.1

2.2   Förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937

| 2.2.1 | Syftet med förordningen om marknader för kryptotillgångar är att säkerställa rättssäkerhet när det gäller kryptotillgångar som inte omfattas av den gällande EU-lagstiftningen och att fastställa enhetliga regler för emittenter av kryptotillgångar och leverantörer av relaterade tjänster (leverantörer av virtuella tillgångstjänster). Förordningen ska ersätta de befintliga nationella ramarna, som för närvarande inte omfattas av den gällande EU-lagstiftningen, och därigenom uppnå de eftersträvade lika villkoren. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Som utgångspunkt för sitt förslag har kommissionen betonat behovet av att anta ”en gemensam strategi med medlemsstaterna om kryptovalutor för att se till att vi förstår hur vi kan dra största möjliga nytta av de möjligheter de skapar och hantera de nya risker de kan innebära”. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Förslaget har fyra mål: i) att skapa rättssäkerhet, ii) att stödja innovation i en sektor med stor potential, iii) att skapa en lämplig nivå av konsument- och investerarskydd samt marknadsintegritet, iv) att säkerställa finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Förslaget omfattar inte bara emittenter av kryptotillgångar, utan även företag som tillhandahåller tjänster med anknytning till dessa instrument, t.ex. företag som förvarar kunders kryptotillgångar, enheter som gör det möjligt för kunder att köpa eller sälja kryptotillgångar för pengar, samt företag som driver handelsplattformar. De skyddsåtgärder som införs omfattar därför kapitalkrav, styrningskrav och investerares rättigheter gentemot emittenter. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Inte minst i de fall då vissa tillgångsanknutna token och e-pengartoken bedöms vara ”betydande” (om de på grund av volymen, motvärdet och antalet kunder räknas som så kallade globala stablecoins) kommer emittenterna att omfattas av strängare krav. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Med tanke på den konkreta möjligheten att stablecoins kan vinna bred acceptans och bli potentiellt systemiska i framtiden omfattar kommissionens förslag därför också åtgärder för att hantera eventuella risker för den finansiella stabiliteten och en ordnad penningpolitik till följd av användningen av stablecoins. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Dessa instrument är kryptotillgångar som, t.ex. till skillnad från den välkända bitcoin, har ett relativt stabilt pris eftersom de är knutna till ett lika stabilt bytesmedel (dvs. en institutionell valuta) och som därför redan inom en snar framtid skulle kunna bli mycket vanliga betalnings- och investeringssystem. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | I avdelning II i förslaget fastställs närmare bestämt erbjudanden och marknadsföring till allmänheten av kryptotillgångar som inte är tillgångsanknutna token eller e-pengartoken, samt anges att en emittent ska ha rätt att erbjuda sådana kryptotillgångar till allmänheten eller ansöka om att de tas upp till handel på en handelsplattform om följande villkor är uppfyllda: i) kraven i artikel 4, t.ex. skyldigheten att vara etablerad i form av en juridisk person; ii) skyldigheten att upprätta ett informationsdokument, även kallat vitbok, om kryptotillgångarna (artikel 5), iii) den ytterligare skyldigheten att anmäla en sådan vitbok till de behöriga myndigheterna och att offentliggöra den (artiklarna 7 och 8). |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Informationsdokumentet (vitboken) är inte nödvändigt om det totala beloppet för kryptotillgångarna som erbjuds är mindre än 1 000 000 euro under en period på 12 månader för att undvika att skapa en alltför stor administrativ börda för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | Kommissionen föreslår också ett klargörande av att den nuvarande definitionen av ”finansiella instrument” – som fastställer tillämpningsområdet för Mifid-direktivet – omfattar finansiella instrument som bygger på teknik för distribuerade liggare. Kommissionen föreslår också ett särskilt system för kryptotillgångar som inte omfattas av befintlig lagstiftning om finansiella tjänster, och e-pengartoken. |
| --- | --- |

2.2.10

| 2.2.11 | Reglerna fokuserar också på emission av kryptotillgångar (eller token) av aktörer som avser att agera på den europeiska inre marknaden, och som måste följa






  — | krav på transparens och offentliggörande avseende emission och upptagande till handel av relevanta token, |
| --- | --- | --- |

2.2.11

—

krav på transparens och offentliggörande avseende emission och upptagande till handel av relevanta token,

| — | regler för auktorisation och tillsyn av tjänsteleverantörer och emittenter av stablecoins, |
| --- | --- |

—

regler för auktorisation och tillsyn av tjänsteleverantörer och emittenter av stablecoins,

| — | drifts-, organisations- och styrningsrelaterade krav för emittenter av stablecoins (återigen bör det noteras att detta inte gäller för övriga berörda token, dvs. i huvudsak nyttotoken) och tjänsteleverantörer, |
| --- | --- |

—

drifts-, organisations- och styrningsrelaterade krav för emittenter av stablecoins (återigen bör det noteras att detta inte gäller för övriga berörda token, dvs. i huvudsak nyttotoken) och tjänsteleverantörer,

| — | regler för konsumentskydd i samband med emission, handel med och förvaring av kryptotillgångar, |
| --- | --- |

—

regler för konsumentskydd i samband med emission, handel med och förvaring av kryptotillgångar,

| — | regler för att förhindra marknadsmissbruk och säkerställa integriteten på de marknader där det bedrivs handel med kryptotillgångar. |
| --- | --- |

—

regler för att förhindra marknadsmissbruk och säkerställa integriteten på de marknader där det bedrivs handel med kryptotillgångar.

2.3   Förslag till förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare

| 2.3.1 | Förslaget om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare har fyra allmänna mål: i) att skapa rättssäkerhet; ii) att stödja innovation och undanröja hinder för tillämpningen av nya former av teknik för distribuerade liggare inom finanssektorn, iii) att skapa konsument- och investerarskydd samt marknadsintegritet; iv) att säkerställa finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | För att uppnå dessa mål införs genom pilotordningen lämpliga skyddsåtgärder, t.ex. genom att begränsa typerna av omsättningsbara finansiella instrument, med bestämmelser som särskilt syftar till att säkerställa finansiell stabilitet och konsument- och investerarskydd. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Genom att införa en pilotordning för experiment med marknadsinfrastrukturer med teknik för distribuerade liggare syftar förslaget till förordning till att göra det möjligt för företag i EU att utnyttja den befintliga ramens fulla potential, så att tillsynsmyndigheter och lagstiftare kan identifiera hinder för reglering, medan tillsynsmyndigheter och företag själva gradvis kommer att kunna få värdefull kunskap om användningen av teknik för distribuerade liggare. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Just av dessa skäl, och med hänsyn till behovet av en gradvis strategi, måste pilotordningen anses vara det mest proportionella instrumentet i förhållande till de mål som ska uppnås eftersom det i nuläget inte finns tillräckliga belägg som motiverar införandet av mer väsentliga permanenta regleringsändringar av större omfattning. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Förslaget syftar till att garantera rättssäkerhet och flexibilitet för marknadsaktörer som vill driva en marknadsinfrastruktur med teknik för distribuerade liggare genom att fastställa enhetliga krav för driften av denna. Tillstånd som beviljas enligt förordningen skulle också göra det möjligt för marknadsaktörer att driva en marknadsinfrastruktur med teknik för distribuerade liggare och tillhandahålla sina tjänster i alla medlemsstater med lämplig tillsyn. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Mer specifikt fastställs i artikel 1 förslagets syfte och tillämpningsområde, medan relevanta begrepp och definitioner fastställs i artikel 2, t.ex. ”DLT-marknadsinfrastruktur”, ”DLT-multilateral handelsplattform” eller ”DLT-MTF-plattform”, ”DLT-avvecklingssystem för värdepapper” och ”DLT-överlåtbara värdepapper”. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.3.7 | I artikel 3 beskrivs de begränsningar som införts för värdepapper med teknik för distribuerade liggare som kan tas upp till handel på eller registreras av marknadsinfrastrukturer med teknik för distribuerade liggare. För aktier bör börsvärdet eller det preliminära börsvärdet för emittenten av värdepapper med teknik för distribuerade liggare vara mindre än 200 miljoner euro, för andra offentliga obligationer än statsobligationer, säkerställda obligationer och företagsobligationer är gränsen 500 miljoner euro. Marknadsinfrastrukturer med teknik för distribuerade liggare bör inte tillåta att statsobligationer tas upp till handel eller registreras. |
| --- | --- |

2.3.7

| 2.3.8 | I artikel 4 fastställs kraven för en DLT-plattform, som är desamma som för en MTF-plattform enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (4), och anges de undantag som är möjliga enligt denna förordning. I artiklarna 7 och 8 fastställs förfarandet för det särskilda tillståndet att driva en DLT-MTF-plattform respektive ett värdepappersavvecklingssystem med teknik för distribuerade liggare, och det innehåller närmare uppgifter om den information som måste lämnas till den behöriga myndigheten. I artikel 9 fastställs samarbetet mellan marknadsinfrastrukturer med teknik för distribuerade liggare, behöriga myndigheter och Esma. I artikel 10 anges att Esma senast efter en femårsperiod ska lägga fram en detaljerad rapport om pilotordningen för kommissionen. |
| --- | --- |

2.3.8

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens målsättningar, och instämmer genom detta yttrande i att det är nödvändigt och viktigt att till mitten av 2022 genomföra de olika regleringsåtgärder som behövs för att modernisera finansiella tjänster utan att någonsin tappa konsumentskyddet och marknadsintegriteten ur sikte. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mer specifikt syftar lagstiftningsförslagen till att säkerställa rättssäkerhet i samband med regleringen av kryptotillgångar. Tydlighet i det gällande regelverket för alla typer av kryptotillgångar, och för alla aktörer som tillhandahåller relaterade tjänster, är en nödvändig förutsättning för att skapa innovativa lösningar med mervärde på denna marknad. Beslutet att använda sig av en förordning i stället för ett direktiv bidrar inte minst till att skapa en lämplig enhetlighet i fråga om innehållet och tillämpningen av de nya reglerna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK konstaterar att kommissionens lagstiftningsåtgärder är efterlängtade sedan länge, och vill därför understryka att de nu är akut nödvändiga för att tillhandahålla en övergripande lagstiftning för en typ av teknik som ständigt utvecklas och snabbt förändras. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att de planerade åtgärderna är användbara för att i) skydda slutanvändarna inom den digitala finanssektorn; ii) säkerställa finansiell stabilitet, iii) skydda integriteten i EU:s finanssektor, iv) säkerställa lika villkor för de olika aktörerna i det ekonomiska och finansiella systemet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK ställer sig bakom och stöder förslaget, som syftar till att säkerställa att emittenter av betydande kryptotillgångar, så kallade globala stablecoins, åläggs strängare krav i fråga om kapital, investerares rättigheter och tillsyn. Regleringsåtgärder är ytterst nödvändiga för att förhindra att det uppstår penningflöden som inte omfattas av centralbankernas, de sektorsspecifika myndigheternas och de demokratiska institutionernas tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar kommissionens klassificeringsinsats när det gäller definitionen av begreppen ”kryptotillgångar” och ”teknik för distribuerade liggare”, som innebär att de definitioner som används omfattar de olika formerna av kryptotillgångar och att definitionerna kan användas oavsett den eventuella framtida tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser dock att en högre grad av tydlighet skulle kunna uppnås om man utarbetade mer detaljerade specifikationer för de olika underkategorierna av kryptotillgångar och deras användningsområden. På så sätt skulle man kunna undvika risker i fråga om tolkningen i samband med behandlingen av olika typer av kryptotillgångar som ingår i restkategorin ”andra än tillgångsanknutna token och e-pengartoken”. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK välkomnar att man är noggrann med att undvika överlappande bestämmelser i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar, vilket framgår av de undantag från förordningens tillämpningsområde som fastställs i artikel 2.2 i förslaget. Dessa åtgärder är lämpliga och relevanta, eftersom det är nödvändigt att undvika överlappande krav och regler som upprepas i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar och, till exempel, Mifid-direktivet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det är i själva verket nödvändigt att se till att regelverken inte står i strid med varandra, eftersom detta skulle leda till ökad osäkerhet beträffande reglerna och medföra orimligt stora efterlevnadskostnader och bördor för aktörerna, vilket skulle kunna hämma innovationen. För att dra en tydlig gräns mellan de två områdena, och därmed skapa nödvändig rättssäkerhet, bör en definition av ”värdepapperstoken” utarbetas, och man bör dessutom tydligt redogöra för de särskilda egenskaper som en kryptotillgång ska ha för att klassificeras som ett finansiellt instrument. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Mot bakgrund av detta välkomnar EESK att man har involverat såväl institutionerna som operativa experter vid EBA (5) och Esma (6), både i fasen före offentliggörandet av de förslag som behandlas i detta yttrande och inför det förväntade administrativa samarbetet mellan dessa europeiska sektorsmyndigheter och de behöriga nationella myndigheterna när de nya reglerna ska tillämpas. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Genom att välja att inskränka tillämpningen av förslaget till att huvudsakligen omfatta nyttotoken och stablecoins, begränsar kommissionen tillsynsåtgärder för andra tillgångar än finansiella instrument och investeringsprodukter som kan definieras som ”digitala representationer” av rättigheter som härrör från investeringar och affärsverksamheter och som förvaltas med hjälp av teknik för distribuerade liggare. Detta innebär att token eller kryptotillgångar måste vara kopplade till konkreta värden, och att de därför är mindre utsatta för risken för opportunistisk användning som skulle kunna leda till att besparingar byggs upp utan något tillräckligt skydd för investerarna. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK anser att det är nödvändigt att klassificera hybridtoken på ett tydligare sätt. Vissa kryptotillgångar kan efter emissionsfasen ha olika funktioner och ändra karaktär på förutbestämda villkor. Det är därför nödvändigt att klargöra det regelverk som ska gälla för sådana hybridinstrument som förändras, eftersom en ändring av deras karaktär kan innebära att andra bestämmelser bör tillämpas. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK stöder också EU:s åtgärder för att undanröja potentiella hinder för innovation som kan uppstå till följd av nya former av digital teknik. Dessa hinder kan härledas till lagstiftningen om finansiella tjänster, som inte alltid lyckas hålla jämna steg med de tekniska innovationernas snabba utvecklingstakt. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Bland de innovationer som har potential att revolutionera de finansiella och monetära sektorerna måste man utan tvivel särskilt uppmärksamma tekniken för distribuerade liggare. Blockkedjetekniken är ett välkänt exempel på sådan teknik, och utgör infrastrukturen bakom framgångarna med bitcoin och andra former av kryptotillgångar. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK anser att EU, genom de ändringar som föreslås för att anpassa direktiv (EU) 2019/1937, kommer att kunna se till att befintliga regler tillämpas på ett ändamålsenligt sätt i detta nya läge. EU-lagstiftningen kan också garantera en säker utveckling av ett nytt regelverk, t.ex. genom förslaget om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Dessa åtgärder bör säkerställa tydlighet i lagstiftningen, vilket gör att den institutionella finanssektorn kan uppnå större effektivitet genom en bredare användning av teknik för distribuerade liggare, bland annat som svar på en ibland okontrollerad spridning av alternativa kryptovalutor eller betalningssystem som utvecklats av oreglerade aktörer. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Ett skäl till det brådskande behovet av EU-åtgärder är också att flera medlemsstater har börjat anta regleringsinstrument antingen genom lagstiftningsåtgärder eller genom rekommendationer och riktlinjer som utfärdats av sekundära tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, t.ex. centralbanker eller myndigheter med ansvar för tillsyn och kontroll av finansmarknaderna. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Även om de i grund och botten har samma syften och mål riskerar dessa åtgärder att skapa ett fragmenterat och ojämnt regelverk på den inre marknaden. Samtidigt har vissa medlemsstater hittills inte vidtagit några åtgärder alls, vilket också har bidragit till en ojämn och splittrad regleringssituation där regleringsåtgärder ibland skiljer sig från varandra och ibland saknas helt och hållet. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESK anser att tolkningen av förordningen och de beslut som fattas av de nationella behöriga myndigheterna under tillståndsförfarandet bör vara så samstämmiga som möjligt för att säkerställa lika villkor och undvika regleringsarbitrage mellan de olika medlemsstaterna, med hänsyn till de auktoriserade enheternas möjlighet att använda ordningen för överföring av tillstånd inom hela EU. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Med detta i åtanke stöder EESK kommissionens beslut att vidta åtgärder genom en särskild förordning för att säkerställa enhetliga och samtidiga EU-regler, eftersom enhetliga och standardiserade regler utan tvekan är effektivare än en uppsjö av statliga åtgärder, i linje med den i fördragen fastställda subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Kommittén välkomnar att det huvudsakliga målet med den föreslagna förordningen är att främja öppenhet beträffande information och att inrätta ett lämpligt system för tillstånd. Före de nuvarande förslagen omfattade nämligen regelverket inte ett tillståndsfilter för tillgångar som grundar sig på teknik för distribuerade liggare, samt effektiv tillsyn av verksamheten. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | EESK efterlyser konkreta åtgärder för att säkerställa att konsumenter och småskaliga investerare får lämplig information om och görs medvetna om de nya regler som inom kort kommer att godkännas, och såväl riskerna som fördelarna och möjligheterna med den nya teknik som används inom finans- och investeringssektorn måste uppmärksammas. Syftet med detta är att minska den informationsasymmetri som redan kännetecknar finanssektorn, och som särskilt kan ha en oproportionerlig negativ inverkan på konsumenter och småskaliga sparare på grund av de nya frågor som behandlas i detta yttrande och som är svåra att förstå eftersom de är mycket tekniska. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | EESK rekommenderar att särskild uppmärksamhet ägnas åt de kontroller som utförs före tillstånden, med särskild tonvikt på de auktoriserade enheternas företagsmässiga tillförlitlighet, för att undvika opportunistiskt och skadligt beteende. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | När det gäller tekniken för distribuerade liggare verkar man fortfarande inte ha uppnått en nivå av standardisering och driftskompabilitet som innebär att man på ett säkert sätt kan bedöma den tekniska tillförlitligheten och motståndskraften mot cyberattacker i de infrastrukturer som aktörerna använder. Uppmärksamhet bör därför ägnas åt att säkerställa en hög nivå av konsument- och investerarskydd. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | EESK vill se att det görs verkliga framsteg på området digital operativ motståndskraft, ett ämne som behandlas specifikt i förslaget till förordning om digital operativ motståndskraft, som ingår i paketet om digitaliseringen av finanssektorn. Detta paket hanterar kritiska aspekter som har rapporterats av finanssektorn och syftar till att skapa rättslig klarhet i bestämmelserna om risker förknippade med informations- och kommunikationsteknik (IKT), minska lagstiftningskomplexiteten och lindra den administrativa bördan för företag, vilket EESK betonar i yttrandet ”Digital operativ motståndskraft” (7). |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | I ljuset av detta ser EESK med tillförsikt på förslaget om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare, i vilket kommissionen beaktar marknadsinfrastrukturer som är avsedda att möjliggöra handel och avveckling av transaktioner med finansiella instrument i form av kryptotillgångar, och preciserar kraven och villkoren för erhållandet av ett särskilt tillstånd att driva en multilateral handelsplattform med teknik för distribuerade liggare, samt ser till att dessa krav är anpassade till ramen för den tillsyn som utförs av sektorsspecifika myndigheter. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | Genom pilotordningen har dessutom beslutet fattats att anta en strategi (även kallad ”sandlåda”) som lämnar utrymme för experimentering inom en kontrollerad ram som medger tillfälliga undantag från de gällande reglerna. Med denna strategi kan tillsynsmyndigheter och aktörer få erfarenhet av att använda teknik för distribuerade liggare i marknadsinfrastrukturer och därmed säkerställa att det finns tillräckligt med tid för att på ett adekvat sätt hantera risker för investerarna, marknadsintegriteten och den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Genom att anta en pilotordning (eller ”sandlåda”) kan man följa en empirisk metod som bygger på praktiska och tillfälliga experiment, så att man i ett senare skede och mot bakgrund av lärdomar som dragits kan gå vidare med kraftfullare regleringsåtgärder, utan att under arbetets gång hindra införandet och ett fullständigt genomförande av teknik för distribuerade liggare och den innovation som användningen av denna teknik kan ge upphov till. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt hur experimenteringen inom ramen för pilotordningen ska avslutas, för att garantera skyddet för de användare och aktörer som deltagit i experimenten. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Även om förslaget om pilotordningen är välkommet anser EESK att tidsfristen på fem år för Esmas rapport till kommissionen är för lång med hänsyn till hur snabbt den digitala finanstekniken utvecklas. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Dessutom bör man överväga möjligheten att avsluta pilotordningen efter Esmas rapport, genom att införa en successiv utfasning som gör det möjligt för aktörerna att gradvis lämna pilotordningen och i möjligaste mån täcker deras omkostnader i samband med experimenten. EESK anser dessutom att pilotordningsmodellen även skulle kunna användas för att erkänna den roll som spelas av värdepappersföretag och banker som bedriver verksamhet med koppling till driften av infrastrukturer baserade på teknik för distribuerade liggare för handels- samt förvarings- och förvaltningstjänster beträffande värdepapper. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | Slutligen, när det gäller den generella tillämpningen av förordningen om marknader för kryptotillgångar, kan EESK inte låta bli att uttrycka allvarlig oro över att tillämpningen av ”övergångsbestämmelserna” lämnar utrymme för ett permanent undantag från reglerna i förordningen för kryptotillgångar som redan var i bruk innan förordningen trädde i kraft och som ingår i restkategorin ”andra än tillgångsanknutna token och e-pengartoken” (artikel 123). |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | EESK anser därför att man noggrant bör beakta möjligheten att ett sådant undantag införs permanent för en redan emitterad kryptotillgång, för att inte undergräva principen om rättvis behandling som bygger på tanken ”samma risk, samma verksamhet, samma behandling”. Det skulle i själva verket vara lämpligare att göra den aktuella bestämmelsen till en verklig övergångsbestämmelse, genom att fastställa en anpassningsperiod för kryptotillgångar i denna kategori som redan finns på marknaden. |
| --- | --- |

3.32

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

1

(2)  EESK:s yttrande ”Strategi för digitalisering av finanssektorn” (ECO/534) (se sidan 27 i detta nummer av EUT).

2

(3)  EESK:s yttrande ”Digital operativ motståndskraft” (ECO/536) (se sidan 38 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Europeiska bankmyndigheten.

5

(6)  Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

6

(7)  EESK:s yttrande ”Digital operativ motståndskraft” (ECO/536) (se sidan 38 i detta nummer av EUT).

7

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/38

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014

[COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/43/EG, 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 och (EU) 2016/2341

[COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)]

(2021/C 155/06)

| Föredragande: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Föredragande:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Remiss | Europaparlamentet, 17.12.2020
  Europeiska unionens råd, 22.12.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 53.1, 114.1 och 304 i EUF-fördraget |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 12.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 243/1/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 17.12.2020

Europeiska unionens råd, 22.12.2020

Rättslig grund

Artiklarna 53.1, 114.1 och 304 i EUF-fördraget

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

12.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

243/1/4

1.   
  Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar det förslag om digital operativ motståndskraft (DORA) som lagts fram av Europeiska kommissionen, eftersom det syftar till att bringa rättslig klarhet kring bestämmelserna om IKT-risker, minska lagstiftningens komplexitet, införa en gemensam uppsättning standarder för att begränsa IKT-risker och främja en harmoniserad tillsynsstrategi, samtidigt som det säkerställer rättssäkerhet och nödvändigt skydd för finansiella företag och IKT-leverantörer. Genom DORA-förordningen förstärks inte bara sektorns motståndskraft mot IKT-risker, utan den är också relevant för ett antal berörda parter, däribland kunder, investerare och anställda, och bidrar till en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK rekommenderar att man gör DORA-förordningen mer ändamålsenlig genom att: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Se till att DORA-förordningens tillämpningsområde inkluderar alla leverantörer av kritiska finansiella tjänster som bedriver finansiell verksamhet, och att användningen av IKT-tjänster för icke-kritiska funktioner exkluderas. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Säkerställa överensstämmelse i fråga om definitioner och tillämpningsområden mellan DORA-förordningen och de krav som fastställs i befintliga riktlinjer utfärdade av de europeiska tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Främja ett regelverk för IKT-förvaltning med fokus på en princip- och riskbaserad metod som underlättar genomförandet av kontroller som är framtidssäkrade, flexibla och står i proportion till riskerna. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Säkerställa en fullständig överensstämmelse med den verktygslåda som rådet för finansiell stabilitet tagit fram för åtgärder och återhämtning vid cyberincidenter när det gäller IKT-relaterade incidenter. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Betona, när det gäller testning av den digitala operativa motståndskraften, inte bara finansinstitutens storlek utan även hur komplex och kritisk verksamheten är, och undvika obligatorisk utkontraktering som utförs av det begränsade antalet externa testare samt ömsesidigt erkännande av testresultat. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Samla kraven avseende utkontraktering i ett enhetligt regelverk för att säkerställa rättssäkerhet för alla marknadsaktörer och på ett tillförlitligt sätt leva upp till förväntningarna på tillsynsområdet. |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.2.7 | Se till att ledande tillsynsmyndigheters rekommendationer tillämpas fullt ut och fastställa tydliga roller och ansvarsområden för de olika myndigheter som deltar i tillsynen av kritiska tredjepartsleverantörer. |
| --- | --- |

1.2.7

| 1.2.8 | Garantera tillgången till utkontrakterade tjänster som bedöms vara kritiska för tredjepartsleverantörer baserade i tredjeländer, för att undvika begränsningar av avtalsfriheten för företag och av möjligheten att få tillgång till tjänster från leverantörer med högt mervärde. |
| --- | --- |

1.2.8

| 1.2.9 | Införa proportionalitet i sanktionssystemet för att undvika att IKT-leverantörer avskräcks från att tillhandahålla tjänster till finansiella enheter i EU och frångå den nuvarande hänvisningen till global omsättning. |
| --- | --- |

1.2.9

| 1.2.10 | Klargöra företagens förmåga att utbyta information om cyberhot genom att säkerställa att sådana arrangemang införs på frivillig basis och att en uttrycklig bestämmelse som möjliggör utbyte av personuppgifter ingår i förslaget till DORA-förordningen. |
| --- | --- |

1.2.10

| 1.2.11 | Överväga att höja förslagets tröskelvärde för undantag för mikroföretag och små företag i enlighet med definitionen i artikel 2.2 i bilaga I till kommissionens rekommendation 2003/361/EG (1), dvs. företag som sysselsätter färre än 50 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 10 miljoner euro per år, och att minska det antal krav som gäller för små och medelstora företag i förhållande till den berörda enhetens digitala riskprofil. |
| --- | --- |

1.2.11

| 1.3 | EESK stöder att ledande tillsynsmyndigheter ges befogenhet att genomföra revisioner och kontroller av kritiska tredjepartsleverantörer eftersom de därmed skulle få en bättre förståelse av de risker som kritiska tredjepartsleverantörer kan innebära, och detta skulle kunna bidra till att rationalisera bankernas utkontrakteringsförfaranden. |
| --- | --- |

1.3

2.   
  Bakgrund

| 2.1 | Europeiska konsumenter och företag förlitar sig i allt högre grad på digitala finansiella tjänster, i takt med att marknadsaktörer tillhandahåller allt mer innovativa lösningar baserade på ny teknik. Digitaliseringen är av central betydelse för Europas återhämtning och för att skapa en hållbar och motståndskraftig europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionen har, i enlighet med sina prioriteringar att rusta Europa för den digitala tidsåldern och bygga upp en framtidssäkrad ekonomi för människor, lagt fram ett paket för digitalisering av finanssektorn. Paketet innehåller åtgärder för att ytterligare möjliggöra och stödja den digitala finanssektorns potential när det gäller innovation och konkurrens och samtidigt minska de risker som den medför. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Utöver förslaget om digital operativ motståndskraft innehåller paketet för digitalisering av finanssektorn även en ny strategi för digitalisering av finanssektorn inom EU (2) och ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar tillsammans med ett förslag till förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digital operativ motståndskraft är företagens kapacitet att säkerställa att de kan stå emot alla typer av avbrott och hot som rör informations- och kommunikationsteknik (IKT). Att finanssektorn har blivit allt mer beroende av programvara och digitala processer har gjort IKT-risker till ett ofrånkomligt fenomen inom sektorn. Finansföretagen har kommit att bli måltavlor för cyberattacker, vilket allvarligt skadar såväl kundernas som företagens ekonomi och anseende. Det krävs god insikt i och hantering av dessa risker, särskilt i pressade situationer. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Även om de reformer som följde på finanskrisen 2008 stärkte motståndskraften inom EU:s finanssektor behandlades IKT-risker bara indirekt. Avsaknaden av ett heltäckande regelverk på EU-nivå för digital operativ motståndskraft har inneburit att man varit tvungen att förlita sig på nationella lagstiftningsinitiativ. Detta har dock medfört begränsad effektivitet i gränsöverskridande sammanhang, och lett till en fragmentering av den inre marknaden som undergräver stabiliteten och integriteten hos EU:s finanssektor. Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen inrättandet av en heltäckande ram för digital operativ motståndskraft för finansiella enheter i EU. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Syftet med lagstiftningsförslaget om digital operativ motståndskraft (DORA-förordningen) (4) är att förbättra och effektivisera de finansiella enheternas hantering av IKT-risker, införa grundlig testning av IKT-systemens motståndskraft, främja informationsutbyte och öka medvetenhet hos tillsynsmyndigheterna om cyberrisker och IKT-relaterade incidenter som finansiella enheter ställs inför, och ge finansiella tillsynsmyndigheter befogenhet att övervaka risker som härrör från finansiella enheters beroende av tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster. Förslaget syftar också till att skapa en enhetlig incidentrapporteringsmekanism som kan bidra till att minska de administrativa bördorna för finansiella enheter och stärka tillsynens effektivitet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionen har också lagt fram ett förslag till direktiv (5) eftersom det är nödvändigt att införa ett tillfälligt undantag för multilaterala handelsplattformar och ändra eller förtydliga vissa bestämmelser i befintliga EU-direktiv om finansiella tjänster, för att nå målen i förslaget om digital operativ motståndskraft. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | IKT-marknaden räknas som en av de största branscherna i världen. Den värderades till mer än fem biljoner US-dollar 2019 och väntas växa till mer än sex biljoner US-dollar fram till 2022. Dess ständiga tillväxt är en påminnelse om hur utbredd och betydelsefull tekniken är i dagens samhälle. Finanssektorn är världens största IKT-användare och står för cirka 20 % av alla utgifter för IKT, enligt lagstiftningsförslagets konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Covid-19-pandemin har drivit på spridningen av digitala finansiella tjänster samtidigt som finansinstitutens nät av filialer förblir underunderutnyttjade. Detta kommer att stimulera investeringar i digitala självbetjäningsverktyg, öppna finansieringstillämpningar och mervärdestjänster. Den nuvarande situationen kommer sammantaget att tvinga finansinstituten att göra ytterligare investeringar i it-infrastruktur, prioritera överföringen av kritiska arbetsuppgifter och uppdatera befintliga appar. Den europeiska finanssektorn genomgår redan en stor digital omvandling, och dess förmåga att konkurrera globalt beror i hög grad på de europeiska finansinstitutens möjligheter att dra nytta av den mest avancerade tekniken. |
| --- | --- |

2.9

3.   
  Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag om digital operativ motståndskraft (DORA), som behandlar många av de behov som finanssektorn signalerat och syftar till att bringa rättslig klarhet kring bestämmelserna om IKT-risker, minska lagstiftningens komplexitet och lätta den administrativa börda som skilda regler för finansiella enheter i olika delar av EU ger upphov till. Genom DORA-förslaget förstärks inte bara sektorns motståndskraft mot IKT-risker, utan det är också relevant för ett antal berörda parter, däribland kunder, investerare och anställda, och bidrar till en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK ser DORA-förslaget som ett viktigt steg mot att inrätta en gemensam uppsättning standarder för att begränsa IKT-risker och underlätta en harmoniserad tillsynsstrategi, men försiktighet bör iakttas så att inte ytterligare hinder skapas som skulle förhindra finansinstitut i EU från att delta i den globala innovationsutvecklingen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK ser det som ett övergripande mål att EU:s myndigheter försöker åstadkomma ett proportionerligt och riskbaserat system som förser tillsynsmyndigheter med verktyg för att hantera de farhågor de har, samtidigt som det säkerställer rättssäkerhet och nödvändigt skydd för finansiella företag och IKT-leverantörer. |
| --- | --- |

3.3

4.   
  Särskilda kommentarer

4.1   Tillämpningsområde och frågor om överlappande lagstiftning

4.1.1   Inkludering av ytterligare relevanta aktörer på finansmarknaderna

EESK noterar och välkomnar att den föreslagna lagstiftningen riktar in sig på ett brett spektrum av finansmarknadsaktörer, vilket kommer att säkerställa en konsekvent tillämpning av kraven inom hela EU:s finanssektor, men rekommenderar emellertid att EU:s beslutsfattare inkluderar finansiella aktörer som inte anses falla inom tillämpningsområdet för denna föreslagna lagstiftning – såsom leverantörer av hypotekslån och konsumentkrediter – i lämplig utsträckning beroende på vilken risk de kan utgöra för systemet. Alla leverantörer av finansiella tjänster som bedriver samma verksamheter och tar samma risker bör omfattas av samma regler och tillsyn, så att konsumenterna och den finansiella stabiliteten skyddas genom samma ram med miniminivåer avseende digital motståndskraft.

4.1.2   Enhetlighet på internationell nivå och EU-nivå och i förhållande till befintlig lagstiftning

För företag, särskilt de som bedriver gränsöverskridande verksamhet, är det av avgörande betydelse att man skapar klarhet genom att säkerställa enhetliga definitioner och villkor och undvika dubbleringar, överlappningar och olika tolkningar av hur liknande lagstiftningskrav i olika jurisdiktioner ska uppfyllas. EESK rekommenderar att EU:s beslutsfattare ändrar definitionen av operativ motståndskraft så att den överensstämmer med definitionen från Baselkommittén för banktillsyn (6) och säkerställer att detta är den främsta ordningen för finansinstitut i EU för att undvika risken för motsägelser med andra ordningar. Många av de principer och krav som fastställs i DORA-förslaget definieras för övrigt redan i de befintliga riktlinjerna för utkontraktering (7). IKT-risker och krav för hantering av säkerhetsrisker definieras också redan i EBA:s riktlinjer. Det är av avgörande betydelse att överensstämmelse säkerställs mellan DORA-förslagets definitioner och tillämpningsområde och de krav som anges i de befintliga riktlinjerna, för att åstadkomma en harmonisering av EU:s lagstadgade krav.

| 4.1.3 | EESK rekommenderar även att Europeiska kommissionen säkerställer att den pågående översynen av nätverks- och informationssäkerhetsdirektivet (NIS-direktivet) och DORA-förslaget har samma definitioner och krav på rapportering av säkerhetsincidenter för finansiella enheter. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Hantering av IKT-risker

Vissa delar av ramen fokuserar i för hög grad på efterlevnad snarare än på hur företag kan uppvisa resultat genom en princip- och riskbaserad metod. Eftersom dessa delar är alltför föreskrivande och detaljerade riskerar de att med tiden bli föråldrade, i takt med att cyber- och IKT-risklandskapet förändras. EESK rekommenderar en mer princip- och riskbaserad strategi som underlättar genomförandet av kontroller som är framtidssäkrade, flexibla, proportionella och står i relation till riskerna.

4.3   IKT-relaterade incidenter

EESK rekommenderar en fullständig anpassning mellan den nyligen offentliggjorda verktygslådan för åtgärder och återhämtning vid cyberincidenter (8) från rådet för finansiell stabilitet (FSB), som tillhandahåller bästa praxis för incidentrapportering och den föreslagna hantering, klassificering och rapportering av IKT-relaterade incidenter som föreskrivs i DORA-förslaget. Det förekommer överlappningar som skapar rättslig osäkerhet och ökar regelbördan för företag.

4.4   Testning av digital operativ motståndskraft

| 4.4.1 | Även om EESK välkomnar det EU-omfattande systemet för hotstyrd penetrationstestning, eftersom det kommer att förbättra effektiviteten och minska fragmenteringen, rekommenderar kommittén att myndigheterna inte bara fokuserar på finansinstitutets storlek eller skala utan även på hur komplex och kritisk tjänsten är, genom att beakta proportionalitetsprincipen och vid behov upphöra att skilja mellan grundläggande testning för alla finansinstitut och mer avancerad testning för betydande finansinstitut, och säkerställa att kunder hos mindre finansiella enheter ges ett likvärdigt skydd och att lika villkor skapas för alla finansiella enheter |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESK rekommenderar att utkontraktering av testning till externa testare inte görs obligatorisk, eftersom antalet externa testare är begränsat. Företag kan i själva verket ha sina egna interna testningsgrupper som är välbekanta med miljön inom företaget och snabbt kan fokusera på mer avancerade och riktade tester. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Inkluderingen av tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster i den hotstyrda penetrationstestningen bör ses över. Det faktum att tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster kan anlitas av flera kunder skulle kunna leda till en betydande dubblering av testerna, vilket i sin tur skulle kunna skapa risker av betydelse för IKT-leverantören och dess kunder. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | EESK rekommenderar också att det görs en uttrycklig hänvisning till ömsesidigt erkännande av testresultat, med tanke på den betydelse detta har för att minska riskerna och för att den inre marknaden ska fungera friktionsfritt, liksom för att undvika ytterligare kostnader för finansiella enheter som bedriver gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Hantering av IKT-tredjepartsrisker och tillsynsram för kritiska tredjepartsleverantörer

4.5.1   Säkerställande av överensstämmelse med befintliga riktlinjer om utkontraktering

EESK välkomnar det faktum att DORA-förslaget fastställer ett gemensamt regelverk för en sund hantering av tredjepartsrelaterade IKT-risker för alla finansmarknadsaktörer i hela Europa. Det är dock av avgörande betydelse att en fullständig anpassning säkerställs mellan denna gemensamma grund som fastställs i huvudprinciperna (artiklarna 25, 26 och 27) och befintliga regler såsom de europeiska tillsynsmyndigheternas riktlinjer om utkontraktering (dvs. att man kommer till rätta med de befintliga skillnaderna i fråga om tillämpningsområde när det gäller ”utkontraktering” respektive ”tredjepartstjänster” (9)). Vi tror också att detta utgör ett enastående tillfälle för EU:s myndigheter att samla kraven för utkontraktering i en enda förordning – på en tillräckligt detaljerad nivå för att undvika olika tolkningar – som kan skapa rättssäkerhet för alla marknadsaktörer och på ett tillförlitligt sätt uppfyller förväntningarna på tillsynsområdet.

4.5.2   Krav i samband med utkontraktering av kritiska eller viktiga verksamheter

När det gäller tillämpningen av artikel 25.2 behöver förordningen, för att behålla fokus på riskhantering, vara mer specifik i fråga om hur proportionalitetsprincipen ska tillämpas och ange vilka krav som gäller för utkontraktering av kritiska eller viktiga verksamheter och vilka som gäller för de övriga (10). EESK rekommenderar att användning av IKT-tjänster för icke-kritiska funktioner inte omfattas av DORA-förslaget.

4.5.3   Ram för direkt tillsyn av kritiska tredjepartsleverantörer

EESK välkomnar införandet av en ram för direkt tillsyn som gör det möjligt för finansmyndigheter att kontinuerligt övervaka verksamheten hos kritiska tredjepartsleverantörer, i avsaknad av en EU-omfattande sektorsövergripande ram. I förslaget till förordning bör EU:s myndigheter notera att när kritiska IKT-leverantörer omfattas av denna tillsyn minskar riskexponeringen för finansinstitut på grund av den kontinuerliga övervakningen av deras verksamheter. Den nya tillsynsramen bör därför även bidra till att effektivisera bankernas utkontrakteringsförfaranden genom att minska vissa av de nuvarande bördorna för finansiella enheter, till exempel i samband med förfaranden för revision och kontroll av de tredjepartsleverantörer som bedöms som kritiska.

| 4.5.4 | EESK ställer sig bakom att de ledande tillsynsmyndigheterna ges befogenhet att utföra förfarandena för revision och kontroll av kritiska tredjepartsleverantörer, eftersom det skulle ge de ledande tillsynsmyndigheterna en bättre förståelse av de risker som kritiska tredjepartsleverantörer kan utgöra, genom att tillsynsmyndigheterna får direkta kunskaper om leverantörernas processer och lokaler i stället för att behöva förlita sig på den nuvarande rapporteringen från de finansinstitut som står under tillsyn och de inspektioner som utförs av nationella behöriga myndigheter. Även om de finansiella enheternas riskhanteringsstrategier bör behållas, och den rättsliga skyldigheten fortfarande ligger hos dem, bör finansinstituten – om den ledande tillsynsmyndigheten redan utfört kontroller och revisioner – kunna hänvisa till denna extra säkerhetsnivå och inte behöva genomföra dem på nytt. |
| --- | --- |

4.5.4

4.5.5   Ledande tillsynsmyndighet och nationella behöriga myndigheter

När tillsynsförfarandet har slutförts följs den ledande tillsynsmyndighetens rekommendationer upp av de nationella behöriga myndigheterna, som kan ha egna metoder för hur resultatet av tillsynsmyndighetens tillsyn ska genomföras för de tredjepartsleverantörer som klassificerats som kritiska. EESK rekommenderar att det skapas fullständig klarhet om de olika myndigheternas roller och ansvar, så att man undviker en situation där tolkningsskillnader gör att de kritiska tredjepartsleverantörernas kunder påverkas olika, beroende på vilken myndighet som är behörig, och därmed minskar risken för fragmentering. Dessa rekommendationer bör även göras fullt verkställbara med tanke på den nuvarande oklarheten i artikel 37 angående deras bindande karaktär.

4.5.6   Avbrytande av användningen av kritiska tredjepartsleverantörer

Genom DORA-förordningen ges nationella finanstillsynsmyndigheter befogenhet att kräva att kunder tillfälligt avbryter eller upphör med användningen av en IKT-leverantör till dess att de risker som identifieras i rekommendationerna har åtgärdats. Krav på att omedelbart avsluta samarbetet med en kritisk tredjepartsleverantör skulle utan tvekan påverka befintliga eller framtida affärsmässiga och kommersiella beslut (t.ex. avskräcka från investeringar i EU) och potentiellt påverka den finansiella stabiliteten. Innan ett sådant beslut fattas bör de behöriga myndigheterna noga överväga bland annat vilken negativ inverkan avslutandet av tjänsten skulle kunna få för de finansiella enheter som använder sig av den aktuella kritiska tredjepartsleverantören (11), fastställa tydliga kriterier för ett sådant krav och överväga möjliga korrigerande åtgärder.

| 4.5.7 | Om denna situation till slut skulle uppstå rekommenderar vi också att de finansiella enheterna informeras i god tid och ges tillräcklig tid för att dra sig ur samarbetet. |
| --- | --- |

4.5.7

4.6   Tryggande av europeiska finansiella företags globala konkurrenskraft

| 4.6.1 | Den nya ramen måste bevara möjligheten för europeiska finansiella företag att få tillgång till åtminstone samma typer av teknik som sina internationella konkurrenter. Finansiella företag i EU konkurrerar globalt, och EU:s kommande regelverk bör inte missgynna dessa företag genom att begränsa deras tillgång till den mest avancerade tekniken – så länge leverantörerna av tekniken uppfyller EU:s standarder i fråga om motståndskraft och säkerhet. |
| --- | --- |

4.6.1

4.6.2   Tredjepartsleverantörer i tredjeländer

Förordningen bör inte begränsa möjligheten att utkontraktera tjänster som bedöms som kritiska till tredjepartsleverantörer baserade i tredjeländer. En sådan begränsning skulle utan tvekan inskränka avtalsfriheten för enskilda företag och möjligheten för europeiska finansinstitut att få tillgång till leverantörer med högt mervärde som sannolikt inte finns i tillräcklig omfattning i Europa. Detta är ännu mer relevant eftersom den föreslagna tillsynsramen är begränsad till finanssektorn, vilket skapar ojämlika konkurrensvillkor för andra aktörer som inte omfattas av DORA-förordningen och kan medföra ökad risk för koncentration, något som förordningen syftar till att undvika.

4.6.3   Bestraffande sanktioner baserade på global omsättning

DORA-förordningen innehåller bestraffande sanktioner med hänvisning till den globala omsättningen för IKT-leverantörer som inte uppfyller kraven från finansiella tillsynsmyndigheter inom EU. Om sanktionerna tillämpas på ett oproportionerligt sätt kan det avskräcka globala IKT-leverantörer från att tillhandahålla tjänster åt finansiella företag i EU, vilket i praktiken kan begränsa urvalet av potentiella leverantörer för EU:s finansiella företag. Det skulle även kunna avskräcka icke-kritiska tredjepartsleverantörer från att delta i tillsynssystemet på grund av risken att åläggas oproportionerligt höga böter och därmed minska konkurrensen på uppströmsmarknaden. EESK förordar att en proportionalitetsnivå införs i sanktionssystemet, vilket är av central betydelse för att undvika negativa incitament för IKT-leverantörer som vill tillhandahålla tjänster åt finansiella enheter i EU.

4.7   Arrangemang för utbyte av information

| 4.7.1 | Eftersom ett snabbt informationsutbyte är avgörande för att effektivt identifiera angreppsvektorer och isolera och förebygga potentiella hot, välkomnar EESK bestämmelsen om att underlätta inrättandet av arrangemang för informationsutbyte om cyberhot mellan finansinstitut på frivillig basis. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Vi rekommenderar också att EU:s myndigheter anger en uttrycklig grund för utbyte av personuppgifter (t.ex. IP-adresser) i villkoren i förslaget, eftersom det skulle minska osäkerheten och stärka de finansiella enheternas kapacitet att förbättra sin försvarsförmåga genom att underlätta identifieringen av hot och minska risken för spridning mellan dem. Ökad tydlighet behövs på grund av uppgifternas konfidentiella/känsliga karaktär. |
| --- | --- |

4.7.2

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

1

(2)  Se EESK:s pågående yttrande ECO/534 – Strategi för digitalisering av finanssektorn (se sidan 27 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Se EESK:s pågående yttrande ECO/535 – Kryptotillgångar och teknik för distribuerade liggare (se sidan 31 i detta nummer av EUT).

3

(4)  COM(2020) 595 final.

4

(5)  COM(2020) 596 final.

5

(6)  Baselkommittén för banktillsyn, ”Principles for operational resilience”, den 6 november 2020.

6

(7)  T.ex. de som tagits fram av EBA och Eiopa, liksom det utkast till riktlinjer från Esma som är föremål för samråd.

7

(8)  Rådet för finansiell stabilitet, ”Final Report on Effective Practices for Cyber Incident Response and Recovery”, den 19 oktober 2020.

8

(9)  I DORA-förslaget hänvisar man bara till ”tjänster från IKT-tredjepartsleverantörer” i samband med huvudprinciperna för en sund hantering av IKT-tredjepartsrisker (kapitel V), medan tillämpningsområdet för EBA:s riktlinjer om utkontraktering utgår från en definition av utkontraktering som innebär att verksamheten utförs på återkommande eller fortlöpande basis (punkt 26). I EBA:s riktlinjer finns också en lista med undantag som inte betraktas som utkontraktering (punkt 28).

9

(10)  Även i detta fall är det avgörande att definitionerna av ”kritiska eller viktiga funktioner” i DORA-förslaget och EBA:s riktlinjer för utkontraktering anpassas till varandra. Framför allt definieras i EBA:s riktlinjer de faktorer som finansinstitut bör beakta vid bedömningen om utkontrakteringen rör en funktion som är kritisk eller viktig (artiklarna 29, 30 och 31).

10

(11)  Ett av kriterierna för att utse en IKT-leverantör som kritisk är graden av utbytbarhet hos tredjepartsleverantören, med beaktande av avsaknad av verkliga alternativ eller svårigheter att helt eller delvis överföra tjänsterna till en annan leverantör (artikel 28.2). Om dessa kriterier är uppfyllda skulle det bli svårt för finansinstitut att flytta över tjänsten till en annan leverantör. Krav på att de utsatta finansinstituten flyttar över till en annan leverantör skulle i slutändan dessutom bidra till en ökad koncentration på den europeiska marknaden, vilket står i strid med själva syftet med förordningen.

11

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/45

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021

[COM(2020) 575 final]

(2021/C 155/07)

| Föredragande: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Föredragande:

Krzysztof BALON

| Remiss | Europeiska kommissionen, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 12.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 25.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 237/2/22 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 11.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

12.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

25.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

237/2/22

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar att det i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens (1) slutligen bekräftas att det är viktigt att det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter verkligen deltar i utarbetandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Kommittén förespråkar också att det inrättas en bindande villkorlighetsprincip som innebär att regeringarna är skyldiga att involvera arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället i planeringen och genomförandet av nationella återhämtnings- och resiliensplaner och andra instrument inom den fleråriga budgetramen, på grundval av miniminormer fastställda på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är övertygad om att förutsättningarna för ekonomisk utveckling måste stärkas och framför allt att en fullt fungerande inre marknad måste vidmakthållas för att de gemensamma åtgärderna inom ramen för den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 ska vara verkningsfulla och för att den europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna genomföras framgångsrikt. Detta handlar särskilt om att förhindra störningar i den fria rörligheten för personer och varor. Att bevara de öppna gränserna inom Schengenområdet är fortfarande mycket viktigt såväl för återhämtningen och en ökad resiliens som för att främja den europeiska solidariteten och identiteten. EESK anser att medlemsstaterna inte bör införa några bestämmelser som direkt eller indirekt begränsar den fria rörligheten, såvida de inte samordnas på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK noterar att offentliga skulder till följd av lån som tas för att finansiera program inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens inte bör belasta kommande generationer i EU. I detta sammanhang rekommenderar EESK medlemsstaterna att öronmärka medel från faciliteten för budgetutgifter som hänför sig till den rådande krisen, och utnyttja det som en möjlighet att göra våra ekonomier och samhällen hållbara och rättvisa. EESK konstaterar också att offentliga investeringar i infrastruktur och utbildning behövs för att säkerställa ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet för kommande generationer. Detta är också grunden för att säkra välstånd, inkomster och konkurrenskraft på lång sikt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Med tanke på att lån inom ramen för faciliteten är en exceptionell åtgärd under exceptionella omständigheter föreslår EESK samtidigt att man överväger att på medellång sikt inte räkna in dem i medlemsstaternas budgetunderskott inom EU:s finanspolitiska ram. Dessutom måste man fortsätta med en finanspolitik som stöder den ekonomiska utvecklingen. Kommittén varnar därför för att fasa ut stödåtgärder, såsom den allmänna undantagsklausulen, alltför tidigt och förespråkar att nya finanspolitiska regler införs som återspeglar den sociala och ekonomiska verkligheten efter pandemin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar de lämpliga åtgärder som har vidtagits i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 för att ta itu med utmaningarna till följd av covid-19-pandemin inom ramen för den europeiska gröna given. Detta innebär att insatserna för att skapa en mer hållbar och socialt inkluderande ekonomisk modell och, i synnerhet, för att ställa om till en grön tillväxtmodell kommer att fortsätta. EESK betonar dock att en förutsättning för att den gröna omställningen ska lyckas är att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna överensstämmer med de föreslagna territoriella planerna för en rättvis omställning inom ramen för mekanismen för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att den digitala omställningen inte bara bör bidra till ökad produktivitet utan också till att förbättra utbildningen och den politiska, sociala och kulturella delaktigheten för alla i EU. Inom ramen för stödet till lika tillgång till digital infrastruktur, utrustning och digitala färdigheter bör man särskilt beakta äldre, personer med funktionsnedsättning, personer som löper risk för social utestängning och andra utsatta grupper. EESK anser att ett av målen för den digitala omställningen bör vara att skapa allmän tillgång till bredbandsinternet som en kostnadsfri allmännyttig tjänst för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK beklagar att man i strategin ägnar alltför liten uppmärksamhet åt sociala frågor, särskilt med tanke på det akuta behovet av ett konsekvent genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommittén noterar även med oro att det tillvägagångssätt som föreslås i strategin inte är helt hållbart. Ansträngningarna för att snabbt ställa om till en grön och digital ekonomi får inte leda till ytterligare ökad fattigdom och social utestängning. Det är mycket viktigt att se till att fördelarna med den ekonomiska återhämtningen fördelas på ett balanserat sätt. Det kommer inte bara att bidra till att öka den sociala rättvisan utan också till att stabilisera efterfrågan, vilket är en förutsättning för att ekonomin ska kunna återhämta sig. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att den aktuella socioekonomiska situationen för ungdomar, inbegripet uppskjutande av viktiga livsbeslut såsom att starta familj, skulle kunna inverka negativt på EU:s framtida utveckling. Kommittén efterlyser därför ett smidigt genomförande av den förstärkta ungdomsgarantin och de åtföljande initiativen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att en av åtgärderna för att säkerställa stabiliteten i de offentliga finanserna bör bestå i att göra de befintliga instrumenten mer ändamålsenliga och införa nya instrument, på både EU-nivå och medlemsstatsnivå, för att bekämpa skatteundandragande, odeklarerat arbete och den svarta ekonomin som har samband med bristen på tillräckligt skydd för arbetstagarnas rättigheter, samt penningtvätt och korruption, även när det gäller transnationella företag. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK rekommenderar att de gemensamma och samordnade europeiska flaggskeppsinitiativ som föreslagits av kommissionen ses över så att de tar större hänsyn till omställningens sociala aspekter och att förteckningen över initiativ utökas med utveckling av den sociala ekonomin i samband med den europeiska handlingsplanen för den sociala ekonomin och med säkerställande av lika tillgång till hälso- och sjukvårdssystem och sociala tjänster till överkomligt pris och av hög kvalitet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK rekommenderar att kommissionen utarbetar ytterligare ett dokument där meddelandets innehåll presenteras på ett tydligare och enklare sätt, så att det kan diskuteras inom det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

1.11

2.   Inledning

| 2.1 | Den 17 september 2020 offentliggjorde kommissionen meddelandet ”Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021” (2) och bad sedan EESK om ett yttrande i frågan den 11 november 2020. Kommittén stöder till fullo idén bakom kommissionens meddelande, där det framhålls att de europeiska medborgarna, deras hälsa och deras arbetstillfällen måste skyddas samtidigt som man säkerställer rättvisa, resiliens och makroekonomisk stabilitet i hela unionen under den plötsliga och djupa recession som covid-19-pandemin har gett upphov till. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I strategin ligger tonvikten på att ta itu med den plötsliga och djupa recessionen till följd av covid-19-pandemin samtidigt som man ser till att den inre marknaden fortsätter att fungera problemfritt och att omställningen i riktning mot den europeiska gröna given fortsätter på ett hållbart, rättvist och demokratiskt sätt som är förenligt med FN:s mål för hållbar utveckling. EESK noterar emellertid att kommissionens dokument visserligen hänvisar till 2021 i sin titel, men att dess innehåll snarare avser ett medellångt perspektiv. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionen framhåller den avgörande betydelsen av den överenskommelse som nåddes av Europeiska rådet den 21 juli 2020 om nästa fleråriga budgetram och Next Generation EU-initiativet, där faciliteten för återhämtning och resiliens ingår. Denna överenskommelse bekräftades tillsammans med Europaparlamentet i december 2020, vilket innebar att relaterad lagstiftning på EU-nivå kunde träda i kraft. Det är dock av lika stor vikt att medlemsstaterna utan dröjsmål genomför förfarandena för att godkänna beslutet om egna medel, i enlighet med sina respektive konstitutionella förfaranden, så att kommissionen kan börja låna upp medel på kapitalmarknaden för att finansiera program inom ramen för detta instrument. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK delar den åsikt som uttrycks i meddelandet att det krävs en fortsatt fullt fungerande inre marknad för att de gemensamma åtgärderna inom ramen för den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 ska vara verkningsfulla och för att den europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna genomföras framgångsrikt. Detta handlar särskilt om att förhindra störningar i den fria rörligheten för personer och varor. EESK välkomnar därför rådets rekommendation om en gemensam och samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten, som antogs den 12 oktober 2020 (3). Att bevara de öppna gränserna inom Schengenområdet, vilket inbegriper att inte införa gränskontroller, är fortfarande mycket viktigt för att man ska kunna åstadkomma återhämtning och ökad resiliens och främja den europeiska solidariteten och identiteten. Medlemsstaterna bör inte införa några bestämmelser som direkt eller indirekt begränsar den fria rörligheten, såvida de inte samordnas på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK anser att åtgärder för att skapa ett mer företagsvänligt klimat kommer att göra det möjligt för den privata sektorn att fullgöra sin roll när det gäller att uppnå strategins mål. Sådana åtgärder skulle kunna inbegripa att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag, sänka hindren för inträde på marknaden för nystartade företag, åtgärda problemet med brist på nödvändig kompetens, underlätta finansieringen av företagssatsningar och anpassa reglerna till nya typer av ekonomiska risker. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet, som identifierades som centrala aspekter i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021, står i centrum för den europeiska planeringsterminen och förblir de vägledande principerna för medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner. Samtidigt framhåller EESK behovet av att se över de rekommendationer från rådet som utfärdats under tidigare år inom ramen för den europeiska planeringsterminen när det gäller deras genomförbarhet i det ekonomiska och sociala sammanhang som orsakats av pandemin. |
| --- | --- |

2.6

3.   Den europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens – mot konkurrenskraftig hållbarhet

| 3.1 | Faciliteten för återhämtning och resiliens är en central del av Next Generation EU-initiativet och kommer att vara ett av de viktigaste verktygen för ekonomisk återhämtning. Ett effektivt genomförande av instrumentet skulle kunna ge 2 % extra BNP fram till 2024 och skapa ytterligare två miljoner arbetstillfällen (4). Samtidigt betonar EESK att instrumentet visserligen på kort sikt främst är avsett för återhämtning och ökad resiliens, men att dess huvudsakliga funktion på medellång till lång sikt bör vara att stödja den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | För att säkerställa synergieffekter kommer medlemsstaterna under vissa omständigheter att kunna kombinera finansiering från olika instrument, särskilt EU:s sammanhållningspolitiska fonder och faciliteten för återhämtning och resiliens. I detta sammanhang är det också nödvändigt att förbättra medlemsstaternas förmåga att utnyttja EU-medel, bland annat genom lämpliga mekanismer för rättsstatsprincipen och god förvaltning, välfungerande offentliga förvaltningar och effektivt bekämpande av korruption, samt att anpassa den europeiska planeringsterminen till aktiveringen av faciliteten, inbegripet att samla det nationella reformprogrammet och återhämtnings- och resiliensplanen i ett enda integrerat dokument. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar inrättandet av en resultattavla som kommer att uppdateras var sjätte månad som en del av instrumentet. EESK är av den åsikten att det kommer att bidra till ökad öppenhet, vilket skulle kunna hjälpa till att öka förtroendet mellan medlemsstaterna avsevärt. Det kommer också att bidra till att övervaka fördelningen och användningen av medel samt till att sprida bästa praxis från de länder där medlen används. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Samtidigt konstaterar EESK att den finns en risk för att medlemsstaterna kan komma att använda facilitetens medel för budgetutgifter som saknar samband med den nuvarande krisen. Kommittén rekommenderar därför strikta kontroller av att medlen används för sitt avsedda syfte. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK anser att Next Generation EU-initiativet har utarbetats och antagits i rätt form och vid rätt tidpunkt. Genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd kommer det att garantera ekonomisk återhämtning och kan hjälpa unionen att gå starkare och mer motståndskraftig ur den pågående krisen genom offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning och åtgärder för att hantera klimatkrisen. Det bör dock noteras att lån som tagits för att finansiera program inom faciliteten för återhämtning och resiliens måste återbetalas i framtiden. Kommissionens dokument skulle kunna innehålla ytterligare ett scenario för att finansiera planen, med beaktande av risken för framtida kriser. EESK konstaterar dock också att offentliga investeringar i infrastruktur och utbildning behövs för att säkerställa ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet för kommande generationer. Detta är också grunden för att säkra välstånd, inkomster och konkurrenskraft på lång sikt. |
| --- | --- |

3.5

4.   Grön omställning

| 4.1 | EESK välkomnar de lämpliga åtgärder som vidtagits för att ta itu med utmaningarna till följd av covid-19-pandemin i samband med den europeiska gröna given. Det innebär att de tidigare uttalade ansträngningarna för att skapa en mer hållbar och socialt inkluderande ekonomisk modell, uppnå målen för hållbar utveckling och, i synnerhet, ställa om till en grön tillväxtmodell kommer att fortsätta, trots den turbulens som orsakats av den globala utmaningen i samband med covid-19-pandemin. I övergången till den europeiska gröna given finns en särskild möjlighet att utveckla företag som bygger på modellen för en social ekonomi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I detta sammanhang ställer sig EESK bakom EU-institutionernas ståndpunkt att minst 37 % av utgifterna i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna bör anslås till klimatrelaterade mål. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK betonar dock att en förutsättning för att den gröna omställningen ska lyckas är att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna överensstämmer med de föreslagna territoriella planerna för en rättvis omställning inom ramen för mekanismen för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

4.3

5.   Digital omställning och produktivitet

| 5.1 | EESK ställer sig bakom fastställandet av en miniminivå på 20 % när det gäller utgifterna för digitalisering i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Samtidigt varnar kommittén för att behandla digitaliseringen som ett rent produktivitetsfrämjande instrument. Den digitala omställningen bör bidra till att förbättra den bredare utbildningen, livskvaliteten och den politiska, sociala och kulturella delaktigheten för alla i EU. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK delar därför den åsikt som kommissionen uttrycker i meddelandet om att lika tillgång till digital infrastruktur, utrustning och digitala färdigheter bör främjas. EESK anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja digital tillgång och digitala färdigheter för äldre, personer med funktionsnedsättning och personer som löper risk för social utestängning. EESK anser också att ett av målen för den digitala omställningen bör vara att säkerställa allmän tillgång till bredbandsinternet som en kostnadsfri allmännyttig tjänst för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

5.3

6.   Rättvisa

| 6.1 | Covid-19-pandemin har visat att det finns ett akut behov av att vidta åtgärder för att stärka den sociala rättvisan. Krisen kommer sannolikt att förvärra de sociala ojämlikheterna, inklusive skillnader i förmögenhet och inkomst och skillnader när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning, bostäder och förväntad livslängd. Ökad fattigdom och social utestängning och rädsla inför framtiden samt förlust av välstånd kommer att drabba många EU-medborgare under 2021. I denna situation kommer det att vara mycket viktigt att se till att fördelarna med den ekonomiska återhämtningen fördelas på ett balanserat sätt för att uppnå större social rättvisa och stabilisera efterfrågan, vilket är en förutsättning för ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Den kris vi genomgår bör också ses som en möjlighet att omforma den europeiska socioekonomiska modellen. Faciliteten för återhämtning och resiliens bör främja en europeisk modell för ekonomisk och social utveckling som bygger på social inkludering och skapande av och stöd till arbetstillfällen av hög kvalitet (5). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | I strategin ägnas alltför lite uppmärksamhet åt sociala frågor. Det är särskilt fallet när det gäller det brådskande behovet av att konsekvent genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter även på medlemsstatsnivå. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa lika möjligheter, inkluderande utbildning, rättvisa arbetsvillkor, tillgång för alla till tjänster av allmänt intresse till ett överkomligt pris samt ett tillräckligt socialt skydd. Ansträngningarna för att snabbt ställa om till en grön och digital ekonomi får inte leda till ytterligare ökad fattigdom och social utestängning. Därför räcker det inte att noggrant övervaka de ekonomiska konsekvenserna för att man effektivt ska kunna hantera effekterna av covid-19-pandemin. Man måste också övervaka sociala indikatorer, inte bara när det gäller sysselsättning utan även när det gäller social utestängning, ökande skillnader och diskriminering. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Krisen har visat hur viktigt det är att bevara befintliga arbetstillfällen, skapa nya arbetstillfällen och stärka de sociala trygghetssystemen. Miljontals människor som arbetar utan social trygghet har förlorat sitt uppehälle. Därför krävs det reformer som leder till säkrare anställningar av högre kvalitet, och program för sysselsättningsstöd måste bibehållas och utvecklas. EESK instämmer i det allmänna målet att ytterligare insatser krävs när det gäller lönekonvergens och fastställande av tillräckliga minimilöner i medlemsstaterna samt en förstärkning av systemen för kollektiva förhandlingar och arbetsmarknadsparternas roll i hela EU, i enlighet med de nationella systemen för arbetsmarknadsrelationer. Kommissionen har lagt fram sitt förslag till direktiv för att behandla dessa mål, och EESK håller för närvarande på att utarbeta sitt yttrande om detta förslag. EESK efterlyser också en adekvat säkerhetsnivå och anständiga levnadsförhållanden för dem som har förlorat sitt arbete. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESK välkomnar de insatser som tas upp i meddelandet och som syftar till att uppnå större socioekonomisk sammanhållning och att på ett mer kraftfullt sätt främja sysselsättning för ungdomar, kvinnor, personer från riskgrupper eller personer som löper risk för utestängning. Kommittén betonar dock att det krävs ännu större ansträngningar på detta område, djärvare och mer konkreta initiativ och incitament för åtgärder samt stöd till alla berörda parter. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESK ser med oro på att strategin inte i tillräcklig utsträckning beaktar den aktuella socioekonomiska situationen för ungdomar, som inbegriper uppskjutande av viktiga livsbeslut såsom att starta familj, vilket skulle kunna inverka negativt på EU:s framtida utveckling. Kommittén efterlyser därför ett snabbt genomförande av den förstärkta ungdomsgarantin och de åtföljande initiativen som kommer att garantera att ungdomar får bättre tillgång till arbetsmarknaden och möjlighet att få olika former av stöd. I annat fall kan det, helt i strid med den idé som ligger till grund för Next Generation EU, uppstå en ”covid-19-generation” som aldrig når sin fulla potential. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | En annan grupp som drabbats särskilt hårt av krisen är äldre arbetstagare som knuffas ut från arbetsmarknaden. Det undergräver inte bara den sociala jämvikten mellan generationerna, utan påverkar också de sociala trygghetssystemen negativt både nu och i framtiden. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESK välkomnar avsikten i strategin att främja konvergens och förbättra regionernas resiliens för att minska de territoriella skillnaderna. Det är dock oroväckande att de medel som öronmärkts för Fonden för en rättvis omställning har minskats jämfört med kommissionens ursprungliga förslag, i synnerhet som det kommer att bli nödvändigt med direkta offentliga investeringar och att skapa alternativa industrier och nya företag inom de områden som påverkas mest av klimatomställningen. I detta sammanhang framhåller EESK också behovet av att anpassa reglerna om statligt stöd på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EESK anser att arbetet för att uppnå den vision som föreslås i strategin kan komma att mötas av en brist på fullständig acceptans och förståelse, eftersom det inte finns några nya styrningsmekanismer genom vilka medborgare och företag samt offentliga och privata aktörer på lokal och regional nivå aktivt kan delta i processen med att ringa in och lösa problem på lokal nivå. De värden som fastställdes i den modell för gemensamma styrelseformer i EU som beskrivs i vitboken från 2001 skulle kunna vara till hjälp i detta avseende. |
| --- | --- |

6.9

7.   Makroekonomisk stabilitet

| 7.1 | EESK förespråkar en strategi där de offentliga finansernas stabilitet balanseras mot främjandet av ekonomisk utveckling genom en aktiv politik för offentliga investeringar och ett system för offentlig upphandling där hänsyn tas till sociala mål. Framgången för den ekonomiska och sociala återhämtningen och den gröna och digitala omställningen kommer inte bara att vara beroende av privata investeringar utan också av att det finns tillräcklig offentlig finansiering. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | För att säkerställa de offentliga finansernas stabilitet anser EESK att det är nödvändigt att göra de befintliga instrumenten mer ändamålsenliga och att införa nya instrument – på både EU-nivå och medlemsstatsnivå – för att bekämpa skatteundandragande, odeklarerat arbete, anställningsformer med otillräckligt skydd för arbetstagarnas rättigheter, den svarta ekonomin, penningtvätt och korruption, även när det gäller transnationella företag. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Det behövs en fortsatt finanspolitik som stöder förtroendeskapande åtgärder, tar itu med problemet med ojämlikhet och undviker ytterligare risker. EESK varnar därför för en alltför tidig utfasning av stödåtgärder såsom den allmänna undantagsklausulen. Om undantagsklausulen endast förblir aktiv fram till slutet av 2021 måste medlemsstaterna gradvis minska sina underskott från och med 2022. Lån genom faciliteten kommer å ena sidan att ge medlemsstaterna möjlighet att öka tillväxten och likviditeten i sina ekonomier, men kommer å andra sidan att leda till större budgetunderskott. Det ger upphov till en motsägelsefull situation, där den förmåga att stimulera tillväxten som tillhandahålls med hjälp av lån genom faciliteten kan begränsas om medlemsstaterna samtidigt måste vidta ytterligare åtgärder för att konsolidera sina offentliga finanser. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | I detta sammanhang, och med tanke på att dessa lån är en exceptionell åtgärd under exceptionella omständigheter, kan det vara lämpligt att införa särskilda regler för hanteringen av dem i EU:s finanspolitiska ram, till exempel att inte räkna in dem i medlemsstaternas budgetunderskott. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Dessutom föreslår EESK att nya finanspolitiska regler införs som återspeglar den ekonomiska och sociala verkligheten efter pandemin. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESK stöder till fullo det behov som uttrycks i meddelandet när det gäller att säkerställa högkvalitativa och effektiva offentliga förvaltningar och tjänster av allmänt intresse, men kommittén noterar samtidigt att det i vissa medlemsstater innebär att man måste garantera anständiga och stabila anställningsvillkor. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Budgetunderskott kopplade till kostnaderna för att ta sig ur krisen gör utsikterna till att införa den europeiska gemensamma valutan mer avlägsna för de medlemsstater som ännu inte har gjort det och bidrar till att förtroendet för euron minskar. EESK anser därför att kriterierna för att ansluta sig till euroområdet måste ses över samt att det måste vidtas åtgärder för att stabilisera euron i förhållande till andra viktiga valutor och kryptovalutor. |
| --- | --- |

7.7

8.   Europeiska flaggskeppsinitiativ

| 8.1 | EESK välkomnar kommissionens avsikt att utarbeta gemensamma och samordnade europeiska flaggskeppsinitiativ liksom det faktum att kommissionen med kraft uppmanar medlemsstaterna att beakta dessa initiativ i sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Samtidigt efterlyser EESK en översyn av de föreslagna initiativen, för att de ska ta större hänsyn till omställningens sociala aspekter och bättre bidra till att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling fram till 2030 och kommissionens sex prioriteringar för 2019–2024 (6). |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EESK föreslår dessutom att förteckningen över europeiska flaggskeppsinitiativ även ska omfatta utveckling av den sociala ekonomin i samband med den europeiska handlingsplanen för den sociala ekonomin, och åtgärder för att främja lika tillgång till hälso- och sjukvårdssystem och sociala tjänster av hög kvalitet och till ett överkomligt pris, med beaktande av lokala förhållanden i fråga om tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

8.3

9.   Det civila samhällets roll och social och civil dialog

| 9.1 | För att klara av krisen och effektivt genomföra Next Generation EU-initiativet kräver EU insatser från alla sina medborgare. EESK välkomnar därför att det i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens, som antogs i december 2020, slutligen bekräftas att det är viktigt att det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter verkligen deltar i utarbetandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. I enlighet med artikel 18.4 q i förordningen måste de nationella planerna för återhämtning och resiliens innehålla en sammanfattning av det samråd som genomförts med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, ungdomsorganisationer och andra berörda parter i syfte att utarbeta och genomföra planen samt information om hur de berörda parternas bidrag återspeglas i planen. EESK framhåller den centrala roll som arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället spelar i planeringen, genomförandet och utvärderingen av såväl faciliteten för återhämtning och resiliens som andra delar av den europeiska planeringsterminen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | EESK välkomnar inkluderingen av demokrati i meddelandet som ett viktigt värde i de åtgärder som vidtas i samband med strategin. Samtidigt konstaterar kommittén att det i detta sammanhang främst rör sig om avsiktsförklaringar och att denna aspekt inte har beaktats tillräckligt i de planerade aktiviteterna, exempelvis de som rör genomförandet av de europeiska flaggskeppsinitiativen, eller när det gäller att erkänna den centrala roll som det civila samhällets organisationer spelar i en deltagandedemokrati. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Uppoffringarna och begränsningarna i samband med krisen kommer att bli betydligt enklare att hantera om det civila samhällets organisationer tillåts spela en viktig roll i krishanteringen och anordnandet av informationskampanjer, särskilt på lokal och regional nivå. Lokala medier och utbildningsinstitutioner bör stödja det civila samhället i detta avseende. Medlemsstaterna bör uppmuntras att ge ekonomiskt stöd till sådan verksamhet, bland annat genom EU-medel när så är möjligt. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | EESK uppmanar med kraft medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna att inrätta den modell för samskapande som kommissionen förespråkar för processen med att utforma politik, program och åtgärder tillsammans med EU-medborgarna, snarare än för dem. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | EESK har upprepade gånger uppmanat arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället att delta mer i arbetet med den europeiska planeringsterminen. Konsekvent efterlevnad av partnerskapsprincipen vid planering, genomförande och utvärdering av nationella återhämtnings- och resiliensplaner är – nu mer än någonsin med tanke på den rådande krisen – en förutsättning för att de ska kunna genomföras framgångsrikt. Kvaliteten på den offentliga dialogen och på offentliga samråd har drastiskt försämrats, särskilt under krisens första fas. Det har i många fall lett till lagstiftning av dålig kvalitet som har varit svår att tillämpa, särskilt för företagen. EESK framhåller vidare att kollektiva förhandlingar inte nämns i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Av denna anledning, och med beaktande av medlemsstaternas bidrag till att utarbeta en resolution om det civila samhällets roll i de nationella planerna för återhämtning och resiliens, ställer sig EESK helhjärtat bakom införandet av en bindande villkorlighetsprincip. Enligt denna princip kommer regeringarna att vara skyldiga att involvera det civila samhället i planeringen och genomförandet av dessa planer på grundval av miniminormer som fastställts på EU-nivå. |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | EESK betonar också att det är av avgörande betydelse att föra en dialog med EU:s unga generation – Next Generation EU – bland annat genom en medborgardialog med ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Språket i kommissionens meddelande, som riktar sig till EU:s institutioner och organ, är inte lätt att förstå för en stor del av EU-medborgarna, så det kommer att bli svårt att diskutera det i det civila samhällets organisationer (7). EESK föreslår därför att kommissionen utarbetar ytterligare ett dokument där innehållet i meddelandet presenteras på ett tydligare och enklare sätt. |
| --- | --- |

9.8

Bryssel den 25 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

1

(2)  COM(2020) 575 final.

2

(3)  Covid-19: rådet antar en rekommendation för att samordna åtgärder som påverkar den fria rörligheten.

3

(4)  COM(2020) 575 final, s. 2.

4

(5)  How good is your job? Measuring and assessing job quality (OECD, februari 2016).

5

How good is your job? Measuring and assessing job quality

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_sv

6

(7)  COM (2020) 698 final kan tjäna som ett positivt exempel på användningen av enklare språk i kommissionens meddelanden.

7

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/52

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven

(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

(2021/C 155/08)

| Huvudföredragande: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Florian MARIN

| Remiss | Europaparlamentet, 18.1.2021
  Europeiska rådet, 20.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 175 tredje stycket och 304 i EUF-fördraget |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 242/0/2 |

Remiss

Europaparlamentet, 18.1.2021

Europeiska rådet, 20.1.2021

Rättslig grund

Artiklarna 175 tredje stycket och 304 i EUF-fördraget

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

242/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att brexit är en mycket komplex och svår fråga. Handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket (1) lindrar vissa ekonomiska och sociala skador av ett scenario utan avtal, men de framtida ekonomiska och finansiella förlusterna är mycket svåra att fastställa i detta tidiga skede. Det behövs helt klart riktade och snabba åtgärder för att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det nya partnerskapet utmanar allvarligt det befintliga ekonomiska, sociala och kommersiella ömsesidiga beroendet mellan EU och Förenade kungariket. EESK noterar redan de negativa effekterna på gränsöverskridande rörlighet samt hinder för handel med varor och tjänster. Detta kan leda till att arbetstillfällen går förlorade och företag går i konkurs, särskilt små och medelstora företag. Under den nuvarande anpassningsperioden är det mycket viktigt med ökad flexibilitet och förståelse gentemot EU-intressenter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar inrättandet av brexitjusteringsreserven (2) (”reserven”) inom de särskilda instrumenten utanför EU:s budgettak i den fleråriga budgetramen (3). EESK anser att sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna är grundläggande EU-värden och uppskattar den retroaktiva tillämpningen av reserven från och med juli 2020. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Arbetstagarnas rättigheter måste skyddas omedelbart och det ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer måste bli föremål för ytterligare förhandlingar. EESK rekommenderar att alla medlemsstater omgående börjar anordna informationskampanjer för att öka medvetenheten om de nya reglerna bland medborgarna. För att sådana åtgärder ska lyckas fullt ut måste arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer delta till fullo. Fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och organisationer i det civila samhället har en viktig roll att spela för att bygga ett starkt ekonomiskt och socialt partnerskap med Förenade kungariket. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK föreslår att fiskerisektorn ska ha en helt separat utformad reserv som enbart stöder denna sektor. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt andra sektorer, såsom turism och jordbruk. Lämpliga infrastrukturinvesteringar och stöd till EU-medborgare som återvänder till sina hemländer efter brexit bör också övervägas. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK förväntar sig långa diskussioner mellan intressenter om vem som får den största delen av reserven och anser att ytterligare medel omedelbart bör avsättas. I detta avseende ber EESK medlagstiftarna att höja det föreslagna taket. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar alla medlemsstater att agera ansvarsfullt och rikta de tillgängliga medlen till de regioner, företag, arbetstagare och medborgare som behöver dem mest. Annars skulle solidariteten bakom utformningen av en sådan reserv kunna ifrågasättas och dess chanser att lyckas skulle vara tveksamma. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Artikel 5.1 a bör ändras på följande sätt: ”Åtgärder för att hjälpa företag, arbetstagare i övergången till nya färdigheter och nya arbetstillfällen samt lokalsamhällen som påverkas negativt av utträdet”. Dessutom bör artikel 5.1 d ändras på följande sätt: ”Åtgärder för att stödja anställningsskydd och sysselsättning, bland annat genom system för korttidsarbete, omskolning och utbildning i berörda sektorer”. Indikator 15.4 i bilaga II bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Den stödberättigande perioden skulle kunna förlängas med ytterligare två år, för att se till att medlemsstaterna har tillräckligt med tid för att utnyttja sin andel av reserven och absorbera chockvågorna från Förenade kungarikets utträde. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att en liten del av reserven bör öronmärkas för tekniska stödändamål, om ett nytt förvaltningssystem skapas. Det är dock EESK:s starka övertygelse att den största delen av reserven bör avsättas för att stödja sysselsättning och ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Små och medelstora företag påverkas särskilt av de nyligen införda tullförfarandena, regelbördorna och de stigande transportkostnaderna. Eftersom små och medelstora företag till största delen saknar den administrativa och rättsliga förmågan att genomföra en fullständig beredskapsplan, efterlyser EESK särskilt utformade åtgärder för att stödja dem. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | När det är möjligt och i samförstånd med kommissionen rekommenderar EESK att det förenklade kostnadsalternativet används. Förenklade regler och mindre byråkrati i genomförandeprocessen kommer att bidra till en snabbare fördelning av de ekonomiska medlen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK efterlyser en övervakningskommitté i varje medlemsstat med det huvudsakliga syftet att undanröja eventuella risker som kan uppstå i genomförandeprocessen, samtidigt som det civila samhällets formella deltagande i processen säkerställs. Kommittéerna bör bestå av företrädare för arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och offentliga institutioner som deltar i genomförandet av reserven. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK föreslår att mer tydlighet ges när det gäller styrningen genom att man tydligt utser ett ledningsorgan för reserven. Kommissionen bör skydda de lika villkoren mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK efterlyser en mellanliggande prestationsram som bygger på specifika resultatdrivna indikatorer som ska fastställas av medlemsstaterna och utvärderas av kommissionen varje år. Kommittén anser att en begränsad användning av de tillgängliga medlen kommer att leda till en proportionell ökning av de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av brexit. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Att integrera den europeiska uppförandekoden för partnerskap (4) inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna i förvaltningen av reserven kommer att ge de berörda parterna och det civila samhällets organisationer en viktig roll att spela i egenskap av förmedlande organ. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Slutligen föreslår EESK att kommissionen rapporterar om sin utvärdering av reservens effektivitet, ändamålsenlighet och mervärde till Europaparlamentet och rådet inom tre månader från den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

1.17

2.   Inledning

| 2.1 | Handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket har undertecknats efter fyra års förhandlingar och fastställer det framtida partnerskapet. Det består av tre nya pelare:






  — | Ett frihandelsavtal. |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Ett frihandelsavtal.

| — | Ett nytt partnerskap för våra medborgares säkerhet. |
| --- | --- |

—

Ett nytt partnerskap för våra medborgares säkerhet.

| — | Ett övergripande avtal om styrelseformer. |
| --- | --- |

—

Ett övergripande avtal om styrelseformer.

| 2.2 | Även om de viktigaste spelreglerna har fastställts måste både medborgare och företag anpassa sig till den nya situationen och i detalj undersöka de nya begränsningarna och utmaningarna sektorsvis. De framtida ekonomiska och finansiella förlusterna är mycket svåra att fastställa i ett detta tidiga skede, men det behövs helt klart riktade och snabba åtgärder för att mildra de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Brexit är verkligen en mycket komplex och svår fråga. Medlemsstaterna kan behöva intensifiera sina kontrollåtgärder till sjöss, i hamnar och på flygplatser för att genomföra ytterligare övervakning och inspektioner när de utfärdar certifikat och godkänner produkter samt för att efterleva etableringsbestämmelser, sanitära och fytosanitära standarder samt regler för etikettering och märkning. Medlemsstaterna kan också behöva överväga och uppdatera specifika kampanjer för att öka medvetenheten om de konsekvenser som utträdet kommer att få för medborgare och företag. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eftersom de nya gällande tullkontrollerna och kontrollerna av regelefterlevnaden orsakar förseningar och merkostnader, störs försörjningskedjorna ofta. Den normala verksamheten påverkas redan av de nya reglerna och de nya efterlevnadskraven, särskilt under innevarande år, där de flesta negativa konsekvenser förväntas inträffa. Ytterligare skatter som nu gäller, såsom moms, kan komma att utgöra hinder för ekonomiska förbindelser och affärspartnerskap. För att minimera de negativa konsekvenserna av brexit för EU:s ekonomi krävs aktivt deltagande av alla intressenter: EU, medlemsstater, arbetsgivare, fackföreningar, organisationer i det civila samhället etc. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dessutom är det ännu inte klart hur ömsesidigt erkännande av kvalifikationer kommer att äga rum, hur dataflödet kommer att säkerställas eller vilka regler som kommer att gälla för tjänstesektorn. Ytterligare förhandlingar behövs i högsta grad i syfte att uppnå genomförbara lösningar som gynnar båda sidor. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Samtidigt måste vi vänja oss vid att vi har att göra med två olika marknader samt två olika regleringsområden och rättsliga områden. Denna förändring utgör ett stort hinder för alla intressenter och kommer att påverka både offentliga förvaltningar, medborgare och företag. Det nya partnerskapet utmanar allvarligt det befintliga ekonomiska, sociala och kommersiella ömsesidiga beroendet mellan EU och Förenade kungariket. Negativa effekter på gränsöverskridande rörlighet samt hinder för handel med varor och tjänster har redan uppstått. Detta kan leda till att arbetstillfällen går förlorade och företag går i konkurs, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | I förslaget till förordning specificeras de exakta stödberättigande offentliga utgifterna, särskilt åtgärder för att hjälpa företag och lokalsamhällen, stöd till sysselsättning, inklusive omskolning och utbildning, anställningsskydd, utformning av system för certifiering och godkännande, kommunikation för att öka medvetenheten samt stöd för en välfungerande gräns. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar först och främst det handels- och samarbetsavtal mellan EU och Förenade kungariket som undertecknades i övergångsperiodens allra sista skede. I avtalet fastställs de framtida förbindelserna samtidigt som den inre marknadens integritet skyddas och rättssäkerhet och lika villkor skapas. Avtalet lindrar de flesta ekonomiska och sociala skadorna av ett scenario utan avtal och kan betraktas som slutet på början av förhållandet mellan EU och Förenade kungariket. De offentliga myndigheterna bör visa ökad flexibilitet och förståelse gentemot EU-intressenter under den nuvarande anpassningsperioden. EU och dess medlemsstater bör dock ägna särskild uppmärksamhet åt att skydda den inre marknaden och dess arbetsnormer, sociala normer samt miljö- och livsmedelsnormer för att undvika risken för att marknadsinflytande missbrukas. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Avtalet om nolltullar för handel med varor, så länge de överensstämmer med ”ursprungsreglerna”, och den i allmänhet fria rörligheten för kapital är viktiga resultat. Kommittén är dock oroad över att man ännu inte har enats om rörligheten för personer (från och med den 30 juni 2021) och tjänster. Dessutom inträffar brexit utöver covid-19-krisen, som redan har orsakat stigande arbetslöshet och minskade inkomster. Kommittén är också ytterst bekymrad över att ökande sociala ojämlikheter har blivit mer synliga i hela EU och upprepar att ”den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör ges prioritet i sammanhållningspolitiken” (5). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att kommissionen har valt ett lämpligt instrument eftersom genomförandet sker under delad förvaltning. Förordningen kommer att säkerställa en tydlig och standardiserad tillämpning av reglerna i medlemsstaterna, liksom gemensamma rapporteringsskyldigheter och tidsfrister, i syfte att bevara de lika villkoren mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK välkomnar inrättandet av brexitjusteringsreserven inom de särskilda instrumenten utanför EU:s budgettak i den fleråriga budgetramen. Reserven syftar till att hantera de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna i alla medlemsstater, stödja företag och sysselsättning i de mest drabbade sektorerna och hjälpa regionala och lokala samhällen. Gemensamma utmaningar som brexit kräver ett samordnat svar, och EESK anser att sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna är grundläggande EU-värden. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Brexitjusteringsreserven förväntas komplettera ytterligare befintliga medel som finns tillgängliga inom NextGenerationEU (Europeiska unionens återhämtningsinstrument) (6) och den fleråriga budgetramen. Reserven utgör ett helt nytt instrument som bör ge stöd för att mildra de negativa effekterna av Förenade kungarikets utträde ur EU, samtidigt som den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen förbättras och sysselsättningen skyddas. EESK har redan föreslagit ”kommissionen att överväga att skapa ett EU-instrument som kan hantera sådana politiska situationer och kriser i framtiden” (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och organisationer i det civila samhället har en viktig roll att spela för att bygga ett starkt ekonomiskt och socialt partnerskap med Förenade kungariket. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK välkomnar att alla medlemsstater är stödberättigade och att 80 % av förfinansieringsanslaget kommer att utbetalas redan 2021. Detta är ett tydligt bevis på europeisk solidaritet och en samordnad strategi för att hantera de kortsiktiga effekterna av brexit. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I den föreslagna fördelningsmetoden beaktas omfattningen av handeln med Förenade kungariket samt fiskerisektorns betydelse, men EESK anser att de två frågorna borde ha separerats. I grund och botten innebär den fördelningsformel som kommissionen föreslår att den faktor som är kopplad till fiske bör uppgå till 600 miljoner euro. Därför föreslår EESK att sektorn bör ha en helt separat utformad reserv som enbart stöder fisket. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas åt andra sektorer, såsom turism och jordbruk. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det är också mycket tydligt att denna reserv är en justeringsfond som syftar till att kompensera för de ekonomiska och sociala konsekvenserna av brexit. EESK anser att reserven på 5,4 miljarder euro inte är tillräcklig för att mildra de negativa effekterna av brexit. Därför anser EESK att ytterligare medel omedelbart bör avsättas, antingen genom ytterligare budget som avsätts för reserven eller genom separat utformade fonder. I detta avseende ber EESK medlagstiftarna (parlamentet och rådet) att höja det föreslagna taket. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser att vissa sektorer drabbas mer än andra. Bland annat bör jordbruks- och turistsektorerna också prioriteras i reserven och dra nytta av de tillgängliga medlen. Turistsektorn har drabbats mycket hårt på grund av covid-19-krisen, och brexit kommer att sätta fler käppar i hjulet. Jordbrukarna drabbas också hårt i till exempel Irland och Nederländerna. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Vissa medlemsstater har redan inlett nationella åtgärder för att motverka de negativa effekterna av brexit på sina ekonomier och på de offentliga förvaltningarnas förfaranden. Därför anses den retroaktiva tillämpningen av reserven från och med juli 2020 vara ett viktigt sätt att ge stöd. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Med mer än 4 miljoner EU-medborgare som fått en ny uppehållsstatus i Förenade kungariket (8) måste arbetstagarnas rättigheter omedelbart skyddas och det ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer bli föremål för ytterligare förhandlingar. Medlemsstaterna bör omedelbart börja anordna informationskampanjer för att öka medvetenheten bland medborgarna om de nya reglerna, liksom de ansträngningar som EU gör för att utvidga avtalet. För att sådana åtgärder ska lyckas fullt ut måste arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer delta till fullo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Särskilda stödordningar bör utformas för att säkerställa ordentligt stöd för regioner och sektorer som påverkas av brexit. Alla medlemsstater bör agera ansvarsfullt och rikta de tillgängliga medlen till de regioner, företag, arbetstagare och medborgare som behöver dem mest, och inte till dem som är enklast att finansiera. Annars skulle solidariteten bakom utformningen av en sådan reserv kunna ifrågasättas och dess chanser att lyckas skulle vara tveksamma. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Den stödberättigande perioden skulle kunna förlängas med ytterligare två år, för att se till att medlemsstaterna har tillräckligt med tid för att utnyttja sin andel av reserven och absorbera chockvågorna från Förenade kungarikets utträde. EESK uppmanar alla medlemsstater att noga överväga lämpliga infrastrukturinvesteringar och stöd till EU-medborgare som återvänder till sina hemländer efter brexit. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK anser också att en del av reserven borde ha öronmärkts för tekniska stödändamål, om ett nytt förvaltningssystem skapas. Att använda tekniskt stöd för förvaltning, övervakning, information och kommunikation, klagomålslösning samt kontroll och revision kommer att bidra till att göra instrumentet framgångsrikt, förbättra riskhanteringen och se till att de ekonomiska medlen används effektivt. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vissa offentliga förvaltningar, särskilt de som representerar de viktigaste in- och utförselställena för handelsförbindelserna med Förenade kungariket, har redan gjort betydande investeringar i infrastruktur och mänskliga resurser, bl.a. utbildning. Detta är också fallet för medlemsstater som har ett särskilt förhållande med Förenade kungariket inom turistsektorn. Det är dock EESK:s starka övertygelse att den största delen av reserven bör avsättas för att stödja sysselsättning och ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommissionens förslag innehåller en särskilt utformad åtgärd för att minska tillsynstiden för små och medelstora företag från fem till tre år, från tidpunkten för slutbetalningen av det ekonomiska bidraget. EESK förväntar sig att små och medelstora företag kommer att drabbas hårdast och anser att en betydande del av reserven bör inriktas på att ge dem ekonomiskt och finansiellt stöd, med slutmålet att bevara sysselsättningen och hålla företagen flytande. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Små och medelstora företag påverkas särskilt av de nyligen införda tullförfarandena, regelbördorna och de stigande transportkostnaderna. Detta tillkommer utöver den extra börda som covid-19-pandemin orsakar, där företag i alla medlemsstater måste anpassa sig till de nedstängningar som myndigheterna ålagt. Eftersom små och medelstora företag till största delen saknar den administrativa och rättsliga förmågan att genomföra en fullständig beredskapsplan, efterlyser EESK särskilt utformade åtgärder för att stödja de små och medelstora företag som drabbas hårdast med hjälp av de tillgängliga medlen i reserven. Medlemsstaterna uppmuntras att stödja de små och medelstora företagens insatser med hjälp av statligt stöd, inom givna gränser. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK anser att reserven i förenklingssyfte kan förvaltas med hjälp av befintliga förvaltningssystem. När det är möjligt och i samförstånd med kommissionen måste det förenklade kostnadsalternativet användas. Att främja förenklade regler och mindre byråkrati i genomförandeprocessen samt undvika extra ekonomiska och administrativa bördor kommer att bidra till en snabbare användning av de ekonomiska medlen och bättre resultat för att mildra de negativa konsekvenserna av brexit. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Eftersom reserven är ett helt nytt instrument och det är nästintill omöjligt att utvärdera den verkliga negativa inverkan som brexit kommer att ha, föreslår EESK att en övervakningskommitté inrättas i varje medlemsstat. Dessa bör bestå av företrädare för arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och offentliga institutioner som deltar i genomförandet av reserven. Kommittéerna bör anordna möten minst två gånger om året för att utvärdera hur reserven bidrar till att minska de negativa konsekvenserna av brexit. Kommittéernas huvudsyfte skulle vara att undanröja potentiella risker som kan uppstå i genomförandeprocessen, samtidigt som det civila samhällets formella deltagande i processen säkerställs. Det bredare (icke-organiserade) samhället bör informeras om hur genomförandeplanen fortskrider, och slutrapporten bör innehålla en sammanfattning av kommunikationsverksamheten. Samordning på EU-nivå bör säkerställas för att skydda de lika villkoren på den inre marknaden, och EESK bör delta aktivt tillsammans med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK föreslår att mer tydlighet ges när det gäller styrningen av reserven. I synnerhet är det viktigt att utse ett ledningsorgan för reserven och ange om det kommer att finnas fler än ett. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Det behövs en mellanliggande prestationsram som bygger på specifika resultatdrivna indikatorer som ska fastställas av medlemsstaterna och utvärderas av kommissionen varje år. Detta kommer att möjliggöra noggrann övervakning och utvärdering av genomförande- och utgiftsprocessen, samtidigt som man identifierar vilka medlemsstater som inte använder de ekonomiska medlen eller gör begränsade framsteg. En begränsad användning av medlen kommer att leda till en proportionell ökning av de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av brexit. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Det civila samhället måste delta formellt i genomförandeprocessen. Att integrera den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna i förvaltningen av reserven kommer att ”ge de berörda parterna och det civila samhällets organisationer en viktig roll att spela i egenskap av förmedlande organ som för projekten närmare slutmottagarna” (9). Urvalet av partner bör vara transparent och tydligt, medan tillräckligt med relevant information bör ges till de utvalda organisationerna. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kommissionen föreslår att det görs en grundlig utvärdering av reservens effektivitet, ändamålsenlighet och mervärde senast den 30 juni 2026, med rapporteringsskyldighet gentemot parlamentet och rådet ett år senare. EESK anser att kommissionen skulle kunna rapportera till parlamentet och rådet inom tre månader, närmare bestämt den 30 september 2026. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESK anser att artikel 5.1 a bör ändras på följande sätt: ”Åtgärder för att hjälpa företag, arbetstagare i övergången till nya färdigheter och nya arbetstillfällen samt lokalsamhällen som påverkas negativt av utträdet”. Dessutom bör artikel 5.1 d ändras på följande sätt: ”Åtgärder för att stödja anställningsskydd och sysselsättning, bland annat genom system för korttidsarbete, omskolning och utbildning i berörda sektorer”. Indikator 15.4 i bilaga II bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Avtal om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (EUT L 444, 31.12.2020, s. 14).

1

(2)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD)).

2

(3)  EU:s långtidsbudget 2021–2027 och återhämtningspaketet.

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

4

(5)  EESK:s yttrande ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 90).

5

(6)  NextGenerationEU.

6

(7)  EESK:s yttrande ”Ändring av solidaritetsfonden – avtalslös brexit” (EUT C 14, 15.1.2020, s. 84).

7

(8)  Europeiska kommissionen – Medborgarnas rättigheter.

8

(9)  EESK:s yttrande ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 90).

9

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om asyl- och migrationshantering och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG och förslaget till förordning (EU) XXX/XXX (Asyl- och migrationsfonden)

(COM(2020) 610 final – 2020/0279 (COD))

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hantering av krissituationer och force majeure-situationer på migrations- och asylområdet

(COM(2020) 613 final – 2020/0277 (COD))

(2021/C 155/09)

| Föredragande: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Dimitris DIMITRIADIS

| Remiss | Europaparlamentet, 11.11.2020
  Europeiska kommissionen, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 8.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 25.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 235/5/25 |

Remiss

Europaparlamentet, 11.11.2020

Europeiska kommissionen, 27.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

8.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

25.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

235/5/25

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1. | Att säkerställa en balans i hanteringen av asylansökningar, så att de som är i behov av internationellt skydd får det och de som saknar skyddsbehov återsänds på ett effektivt sätt, borde inte bara behöva vara de enskilda medlemsstaternas ansvar, utan bör hanteras av EU som helhet. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK konstaterar att migration är ett mänskligt, strukturellt fenomen och att asyl och internationellt skydd är grundläggande rättigheter för personer som är utsatta för förföljelse och en rättslig skyldighet enligt internationell rätt för de stater som är parter i Genèvekonventionen. Kommittén framhåller att grundläggande rättigheter och personuppgifter bör skyddas genom de förslag till förordningar som diskuteras i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK välkomnar den förbättrade informationen till asylsökande om den ansökningsprocess som föreskrivs i dessa förordningar och om deras rättigheter och skyldigheter inom ramen för denna process. Informationen kommer att göra det möjligt för dem att bättre försvara dessa rättigheter. Rätten att överklaga stärks genom att överklagandeomfånget preciseras och genom att ett mål fastställs om att domstolarna ska fatta sina beslut inom en harmoniserad tidsfrist. Bestämmelserna om rättsmedel har också anpassats för att väsentligt påskynda och harmonisera förfarandena för överklagande. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK noterar också med tillfredsställelse att rätten till privatliv och familjeliv och ensamkommande barns rättigheter stärks genom att tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta syskon och familjebildningar som uppkommit i transitländerna, inom ramen för kriterierna för familjeåterförening och genom tillämpning av principen om barnets bästa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK framhåller vikten av att förslagen har den rättsliga formen av förordningar – i stället för direktiv – som enligt fördragen är bindande i sin helhet och direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Alla relevanta föreslagna förordningar måste dock antas samtidigt för att en fullfjädrad politik ska kunna förverkligas: om en av dem inte antas kan detta få en negativ inverkan på genomförandet av de andra. Dessutom lämnar tidigare bristande efterlevnad av bindande EU-lagstiftning från vissa medlemsstaters sida stort utrymme för tvivel vad gäller genomförandet av flera bestämmelser i de föreslagna förordningarna. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK välkomnar att förslagen är resultatet av grundliga samråd med intressenter, nationella och lokala myndigheter (1), organisationer i det civila samhället samt icke-statliga och internationella organisationer, såsom FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) (2) och Internationella organisationen för migration (IOM) (3), liksom tankesmedjor och den akademiska världen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK är positiv till att man i förordningarna åberopar principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, men anser att den börda som det är fråga om inte uppvägs tillräckligt av en motsvarande grad av solidaritet. Enkelt uttryckt kan solidariteten, i form av omplaceringar, inte vara frivillig. Solidariteten måste vara bindande, i form av obligatoriska omplaceringar. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | I EESK delar vi en dubbel oro för, å ena sidan, säkerheten för personer som söker internationellt skydd eller ett bättre liv och, å andra sidan, välmågan hos länderna vid EU:s yttre gränser som oroar sig för att migrationstrycket ska överskrida deras kapacitet. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK håller med om att Dublin III-förordningen inte utformades för att hantera situationer med migrationstryck eller en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. I förordningen tas heller ingen hänsyn till hanteringen av blandade migrationsströmmar och till det därav följande trycket på medlemsstaternas migrationssystem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Eftersom det övergripande konceptet i migrations- och asylpakten bygger på gränskontroll och undvikande av sekundära förflyttningar ökar dock bördan i form av ansvar och olägenheter för de länder där den första inresan äger rum, i kombination med de skyldigheter som anges i förslagen om förhandsscreening och gränskontroll. Dessa skyldigheter är betungande för de berörda länderna eftersom de innebär att antalet människor som måste stanna kvar vid gränsen ökar, vilket kan få allvarliga konsekvenser för människornas eget välbefinnande, men också för värdsamhällenas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uppmuntras av erkännandet av att solidaritetskonceptet behöver vidgas och att solidariteten bör vara obligatorisk för att säkerställa en förutsägbar och verkningsfull hantering av den föränderliga situationen med en växande andel blandade migrationsströmmar till unionen, och för att säkra en rättvis ansvarsfördelning i enlighet med fördraget. Detta motsvarar dock inte förväntningarna på en solidaritetsmekanism som verkligen skulle minska bördan för de länder där den första inresan äger rum. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK föreslår att den föreslagna politiken för återvändande till ursprungsländerna stöds av ett system med tydliga incitament och avskräckande åtgärder riktade till tredjeländer. Vidare bör återvändandepolitiken skötas genom att EU ges en starkare roll och större deltagande, med stöd av nationell politik i de fall där en berörd medlemsstat har inflytande över ett visst tredjeland. Mer behöver göras när det gäller den så kallade trefaldiga kopplingen mellan humanitära insatser, utveckling och fred i de asylsökandes ursprungsländer. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK skulle stödja omedelbara och obligatoriska åtgärder i enlighet med kommissionens förslag. Detta eftersom en så stor och rik världsdel som Europa bör kunna bidra mer till ett effektivt skydd av flyktingar. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Med beaktande av frivilligheten vad gäller valet mellan omplacering och sponsrat återvändande skulle EESK kunna godta en obligatorisk fördelning av omplaceringar, eftersom den rådande situationen i de länder där den första inresan äger rum kommer att förvärras ytterligare om alla medlemsstater väljer att finansiera återvändanden men inte att omplacera, eller endast går med på ett mycket litet antal omplaceringar. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK anser att förslaget om behovet av att inrätta övervakningsmekanismer för att övervaka förfarandet, från screening till återvändande, liksom iakttagandet av de grundläggande rättigheterna under detta förfarande, är beaktansvärt. Med hjälp av sådana mekanismer skulle man bland annat kunna undvika så kallade avvisningar. Det måste även ges tillräckligt med tid för att inrätta mekanismen, med tanke på att de övergripande förfaranden som föreslås i screeningförordningen och förordningen om asylförfaranden och tidsramarna för dessa förefaller ganska svåra att iaktta. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK förespråkar att man stärker förordningen om krissituationer och force majeure-situationer genom att införa grundläggande rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter. Kommittén föreslår även att man förlänger den tidsperiod som en stat som befinner sig i en krissituation kan vara befriad från internationella skyldigheter, så att den löper fram tills det att krisen är över. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK ställer sig skeptisk till att bestämmelserna i de föreslagna förordningar som är föremål för detta yttrande kommer att kunna tillämpas effektivt, och är orolig för att personer i behov av asyl kanske inte kommer att kunna åtnjuta sina rättigheter på grund av de dysfunktionella förfaranden som planeras. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Bakgrund

| 2.1. | Migrationskrisen 2015 blottade betydande strukturella svagheter och brister i utformningen och genomförandet av den europeiska asyl- och migrationspolitiken, inbegripet Dublinsystemet, som inte utformats för att säkerställa en hållbar fördelning av ansvaret för personer som ansöker om internationellt skydd i EU. I Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018 efterlystes en reform av Dublinförordningen på grundval av en avvägning mellan ansvar och solidaritet vad gäller personer som landsätts efter sök- och räddningsinsatser. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tanken är att den nya migrations- och asylpakten – som lagts fram tillsammans med förslaget till ny förordning om asyl- och migrationshantering – ska utgöra en nystart i migrationsfrågan utifrån en övergripande strategi för migrationshantering. Genom detta förslag inrättas en gemensam ram för asyl- och migrationshantering på EU-nivå som ett nyckelbidrag till den övergripande strategin. Det är också ett försök att främja det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna.
  I synnerhet nedanstående utmaningar har uppmärksammats i samband med den senaste tidens migrationskriser: |
| --- | --- |

2.2.

I synnerhet nedanstående utmaningar har uppmärksammats i samband med den senaste tidens migrationskriser:

| 2.2.1. | Avsaknad av en integrerad strategi för att genomföra den europeiska asyl- och migrationspolitiken:






  — | Avsaknad av lika villkor mellan medlemsstaterna, vilket hämmar insatser för att säkerställa tillgång till förfaranden, likabehandling, tydlighet och rättssäkerhet. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

—

Avsaknad av lika villkor mellan medlemsstaterna, vilket hämmar insatser för att säkerställa tillgång till förfaranden, likabehandling, tydlighet och rättssäkerhet.

| 2.2.2. | Nationell ineffektivitet och brist på EU-harmonisering när det gäller asyl- och migrationshantering:






  — | Utmaningar vad gäller kopplingen mellan återvändande och asyl. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

Utmaningar vad gäller kopplingen mellan återvändande och asyl.

| — | Begränsad användning av stödprogram för frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

—

Begränsad användning av stödprogram för frivilligt återvändande.

| — | Avsaknad av effektiviserade förfaranden vid ankomst. |
| --- | --- |

—

Avsaknad av effektiviserade förfaranden vid ankomst.

| — | Förseningar när det gäller tillgången till lämpligt asylförfarande och långsam handläggning av ansökningar. |
| --- | --- |

—

Förseningar när det gäller tillgången till lämpligt asylförfarande och långsam handläggning av ansökningar.

| — | Svårigheter i tillämpningen av gränsförfarandet. |
| --- | --- |

—

Svårigheter i tillämpningen av gränsförfarandet.

| 2.2.3. | Avsaknad av en bred och flexibel solidaritetsmekanism:






  — | Omplacering är inte den enda effektiva lösningen när det gäller hanteringen av blandade migrationsströmmar. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

—

Omplacering är inte den enda effektiva lösningen när det gäller hanteringen av blandade migrationsströmmar.

| 2.2.4. | Ineffektiviteter i Dublinsystemet:






  — | Avsaknad av en hållbar ansvarsfördelning inom det nuvarande systemet. |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

—

Avsaknad av en hållbar ansvarsfördelning inom det nuvarande systemet.

| — | Gällande regler om ansvarsfördelning som bidrar till otillåtna förflyttningar. |
| --- | --- |

—

Gällande regler om ansvarsfördelning som bidrar till otillåtna förflyttningar.

| — | Ineffektiv behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

—

Ineffektiv behandling av personuppgifter.

| — | Administrativ börda som följer av Dublinsystemets förfarandemässiga ineffektiviteter. |
| --- | --- |

—

Administrativ börda som följer av Dublinsystemets förfarandemässiga ineffektiviteter.

| 2.2.5. | Avsaknad av riktade mekanismer för att hantera extrema krissituationer:






  — | Svårigheter för EU när det gäller att säkerställa tillgång till asyl eller andra förfaranden vid gränserna i extrema krissituationer. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

—

Svårigheter för EU när det gäller att säkerställa tillgång till asyl eller andra förfaranden vid gränserna i extrema krissituationer.

| 2.2.6. | Avsaknad av ett rättvist och effektivt system för utövande av grundläggande rättigheter samt svårigheter när det gäller att fastställa nya lagliga asylvägar och effektivt ta itu med orsakerna till migration, inbegripet humanitära frågor samt utvecklings- och fredsfrågor. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.3. | Förhoppningen är att man genom förslagen kommer att kunna ta itu med dessa utmaningar på nedanstående sätt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Ett effektivare, sömlöst och harmoniserat system för migrationshantering:






  — | En övergripande strategi för en effektiv asylhantering (förslaget till förordning om inrättande av en gemensam ram för EU:s asyl- och migrationshantering). |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

En övergripande strategi för en effektiv asylhantering (förslaget till förordning om inrättande av en gemensam ram för EU:s asyl- och migrationshantering).

| — | Ett sömlöst system för asyl och återvändande och enklare tillämpning av påskyndade förfaranden och gränsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Ett sömlöst system för asyl och återvändande och enklare tillämpning av påskyndade förfaranden och gränsförfaranden.

| — | En samordnad, effektiv och snabb screeningfas (förslag till förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare som grips i samband med irreguljär passage av de yttre gränserna, landsätts efter sök- och räddningsinsatser eller ansöker om internationellt skydd vid ett gränsövergångsställe). |
| --- | --- |

—

En samordnad, effektiv och snabb screeningfas (förslag till förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare som grips i samband med irreguljär passage av de yttre gränserna, landsätts efter sök- och räddningsinsatser eller ansöker om internationellt skydd vid ett gränsövergångsställe).

| 2.3.2. | En rättvisare och mer omfattande strategi för solidaritet och omplacering:






  — | En solidaritetsmekanism som föreskriver obligatorisk solidaritet med ett bredare tillämpningsområde (förslag till förordning om asyl- och migrationshantering). |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

En solidaritetsmekanism som föreskriver obligatorisk solidaritet med ett bredare tillämpningsområde (förslag till förordning om asyl- och migrationshantering).

| 2.3.3. | Förenklade och effektivare regler för robust migrationshantering:






  — | Bredare och rättvisare ansvarskriterier, som begränsar upphörandet och övergången av ansvar (förslag till förordning om asyl- och migrationshantering). |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

Bredare och rättvisare ansvarskriterier, som begränsar upphörandet och övergången av ansvar (förslag till förordning om asyl- och migrationshantering).

| — | Effektivare insamling/behandling av uppgifter, vilket gör det möjligt att räkna sökande i stället för ansökningar, och som inbegriper en särskild kategori för sök- och räddningsinsatser (omarbetning av Eurodacförordningen). |
| --- | --- |

—

Effektivare insamling/behandling av uppgifter, vilket gör det möjligt att räkna sökande i stället för ansökningar, och som inbegriper en särskild kategori för sök- och räddningsinsatser (omarbetning av Eurodacförordningen).

| — | Förbättrad förfarandemässig effektivitet (förslag till förordning om asyl- och migrationshantering). |
| --- | --- |

—

Förbättrad förfarandemässig effektivitet (förslag till förordning om asyl- och migrationshantering).

| 2.3.4. | En riktad mekanism för att hantera extrema krissituationer (förslag till förordning om krissituationer). |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Effektivare upprätthållande av migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter (4). |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Kommentarer till förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om asyl- och migrationshantering och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG och förslaget till förordning (EU) XXX/XXX (Asyl- och migrationsfonden)

| 3.1. | I migrations- och asylpakten belyser man på ett korrekt sätt inkonsekvenserna mellan medlemsstaternas system för asyl- och återvändande och betonar behovet av att öka solidariteten inom EU genom att ta itu med tillkortakommanden i genomförandet och förbättra och stärka samarbetet med tredjeländer. Det är dock oklart om principen om frivillig och selektiv solidaritet kommer att bidra till att lösa det förra årtiondets stora samordningsproblem, särskilt med tanke på att de länder där den första inresan äger rum tvingas bära en oproportionerligt stor del av bördan. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Såsom påpekas i EESK:s yttrande SOC/649 (5) skulle medlemsstaterna enligt den nya solidaritetsmekanismen kunna delta i omplacering eller sponsrat återvändande av personer som befinner sig i en irreguljär situation. EESK tvivlar på genomförbarheten hos mekanismen, som bygger på en hypotetisk frivillig solidaritet. De incitament som medlemsstaterna skulle behöva för att delta i denna mekanism, särskilt efter det att vissa av dem vägrat delta i det tidigare omplaceringsprogrammet (6), omnämns inte, och inte heller avsaknaden av uttryckliga skyldigheter. Denna ”solidaritetsbaserade” mekanism kan också få motsatt effekt, nämligen en omplacering av den berörda individen till den sponsrande medlemsstaten, om återvändandet faktiskt inte genomförs inom åtta månader, vilket kan leda till luckor i ansvarsskyldigheten när det gäller de återvändandes rättigheter. Genom den föreslagna nya solidaritetsmekanismen uppmuntras medlemsstaterna dessutom att inte delta i omplaceringen – som är det mer brådskande, svåra och kostsamma alternativet – utan att i stället välja återvändande (7). Därför måste det införas bindande solidaritetsåtgärder i form av obligatoriska åtgärder i enlighet med kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK välkomnar att perioden för att säkerställa varaktig bosättning förkortas från fem till tre år för personer som åtnjuter internationellt skydd när de beslutar sig för att stanna i den medlemsstat som har beviljat dem sådant skydd. Syftet med detta är givetvis att underlätta integreringen i lokalsamhällena även om det kan anses begränsa rörligheten i EU, vilket bekräftar att bördan fortfarande ligger hos de länder där den första inresan äger rum. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK välkomnar det koncept som lagts fram om rättvis ansvarsfördelning, men anser att den börda som ansvaret innebär inte uppvägs tillräckligt av en motsvarande grad av solidaritet. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK välkomnar åtgärderna för att förbättra samordningen mellan nationella strategier för asyl- och återvändandepolitik, men beklagar att det lagts fram fler förslag om samordning av återvändandeinstrument än om samordning av förfaranden för asyl och flyktingmottagning. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kommittén noterar de svårigheter som EU-länderna står inför när det gäller att säkerställa effektiva återvändanden, liksom kommissionens vilja att övergå till ett gemensamt och effektivt europeiskt system för återvändande. Förslaget bygger på att man förbättrar det operativa stödet för återvändanden och föreskriver att nationella samordnare för återvändande ska utses. Vi beklagar att problemen med genomförandet av återvändandeprogrammen ännu inte har kartlagts ordentligt (8), vilket gör att denna ansats – som anses vara av strategisk betydelse – är beroende av tredjeländernas vilja att samarbeta, oavsett om de är ursprungs- eller transitländer. EU bör därför inta en starkare roll när det gäller en övergripande återvändandepolitik. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK menar att solidariteten måste vara automatisk. Solidaritetsskyldigheterna för de länder där den första inresan äger rum är oproportionerliga. Förfarandena är fortfarande komplicerade och långdragna, och det finns inga garantier för omplacering. Det finns bara obligatoriska gränsförfaranden, men ingen automatisk fördelningsmekanism. De åtgärder som medlemsstaterna måste vidta handlar om stärkande av infrastruktur (tält, icke-finansiellt stöd, osv.), ekonomiskt stöd eller frivilligt återvändande. Det finns inga entydiga kriterier för hur varje land ska bidra. Detta är inte effektivt – allt det gör är att öka trycket på inreselandet – och det tar lång tid (åtta månader) att genomföra, vilket gör att det finns en risk för att sökande avviker. Vad som krävs är en mekanism som är mer automatisk och som möjliggör en bättre fördelning av sökande mellan alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mot denna bakgrund anser EESK att det ur solidaritetssynpunkt inte är praktiskt att ha tre olika kategorier av nödsituationer (situationer där det råder högt tryck eller där trycket riskerar att öka, krissituationer och sök- och räddningsinsatser). Medlemsstaterna kommer att behöva ansöka om stöd i en av de tre kategorierna. Kommissionen kommer att bedöma om en begäran är giltig (med hjälp av 21 utvärderingskriterier) och be andra länder om praktiskt stöd som kan ta två huvudsakliga former: omplacering och återvändandesponsring. Det är fråga om en dysfunktionell och tidskrävande process: först måste en begäran om solidaritetsstöd lämnas, sedan formuleras ett yttrande, därefter är det möjligt att ge frivilliga solidaritetsbidrag och slutligen fattas beslutet om obligatorisk solidaritet. Även när det gäller obligatorisk solidaritet är kommissionens beslut avhängigt av ett yttrande från en särskild kommitté, och om kommitténs yttrande inte är positivt vidtas inga åtgärder. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK anser att det finns en brist på tydlighet i de definitioner som tillhandahålls (särskilt i förordningen om krissituationer och force majeure-situationer), och att det utöver detta saknas en klar definition av begreppet migrationstryck, trots att det används frekvent i den föreslagna texten till förordningen. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Även om idén om att medlemsstaterna skulle genomföra återvändanden baserat på sina förbindelser med tredjeländer kan vara tilltalande är det inte säkert att detta skulle fungera eftersom förhållandena i ursprungsländerna kan förändras och eftersom länderna i fråga helt enkelt kan förbjuda återvändanden. Ett annat problem är att det i praktiken skapas förhållanden som innebär frihetsberövande. Personer som ska återsändas förblir oundvikligen vid gränsen, vilket förvandlar det första inreselandet till en stor vänthall. I praktiken är det inte ens säkert att ett påskyndande av förfarandena (i enlighet med screeningförordningen) kommer att få någon verklig effekt när det gäller att öka antalet återvändanden, eftersom återvändandena främst är beroende av samarbete med tredjeländer med vilka EU ännu inte har förhandlat (till exempel vad gäller utfärdande av viseringar), vilket ökar riskerna för människorättskränkningar men också trycket på lokalsamhällena. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK noterar att det land där en migrant har ett eller flera syskon, där han eller hon har arbetat eller studerat eller där en visering har utfärdats kan åläggas ansvaret för asylansökan och utgör ryggraden i det nya förfarandet för asylhantering. Även om denna utvidgning av kriterierna är välkommen bekräftar den emellertid bara den tunga börda som fortfarande ligger på de länder där den första inresan äger rum. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Kommentarer till Europaparlamentets och rådets förordning om hantering av krissituationer och force majeure-situationer på migrations- och asylområdet

| 4.1. | EESK välkomnar introduceringen av en kris- och force majeure-komponent på migrations- och asylområdet. Kommittén anser dock att själva definitionerna varken är tydliga eller tillräckliga. Detta faktum skapar tillsammans med avsaknaden eller förekomsten av objektiva indikatorer en brist på rättssäkerhet. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Även om förordningen om krissituationer och force majeure-situationer innebär en möjlighet till bindande solidaritet påpekar EESK att det handlar om procedurmässigt stöd snarare än solidaritetsåtgärder i nödsituationer. Solidariteten undergrävs av de komplexa och byråkratiska förfaranden som krävs för att tillämpa den. Det är givet att omplaceringar måste säkerställas i krissituationer och situationer med högt tryck. Åtgärder bör dessutom vidtas för att förhindra att medlemsstaterna hamnar i en krissituation. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK påpekar att förfaranden och mekanismer som inrättas för hantering av krissituationer och force majeure-situationer på migrations- och asylområdet också bör vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och unionens allmänna principer samt med internationell rätt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK välkomnar att den medlemsstat som aktiverar mekanismen i en krissituation tillfälligt kommer att kunna avbryta uppfyllandet av sina internationella skyldigheter (t.ex. handläggningen av asylansökningar) i upp till tre månader. Det bör även vara möjligt att förlänga denna tidsperiod tills det att krisen är över. Tydlighet om hur krissituationer ska fastställas och tydliga riktmärken för när ett lands kapacitet är/kan bli överbelastad kan vara till nytta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK välkomnar förslaget att ge medlemsstaterna den ytterligare tid som behövs för att hantera krissituationer samtidigt som man säkerställer en effektiv och snabb tillgång till relevanta förfaranden och rättigheter, och kommissionens möjlighet att godkänna tillämpningen av förfarandet för asyl- och återvändandehantering i krissituationer under en sexmånadersperiod, som kan förlängas med högst ett år. Efter utgången av den relevanta perioden bör de förlängda tidsfrister som föreskrivs i förfarandena för asyl- och återvändandehantering i krissituationer inte tillämpas på nya ansökningar om internationellt skydd. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK anser dock att förslagets begränsade räckvidd – dvs. att förlänga eller påskynda förfaranden – försvagar dess funktion som en mekanism som ska användas för solidaritetsåtgärder i nödsituationer. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Även om EESK anser att detta förslag kan tjäna som ett tillfälle att argumentera för bindande solidaritet är det inget som ingår i själva förordningen. EESK anser därför att detta bör införlivas i Europaparlamentets och rådets förordning om asyl- och migrationshantering och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG och förslaget till förordning (EU) XXX/XXX (Asyl- och migrationsfonden) för att undvika alla eventuella oklarheter och risken för att det inte antas, eftersom den ena akten inte kan existera utan den andra. |
| --- | --- |

4.7.

Bryssel den 25 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Till exempel handlingsplanen från Berlin om en ny europeisk asylpolitik av den 25 november 2019, undertecknad av 33 organisationer och kommuner.

1

(2)  UNHCR:s rekommendationer avseende Europeiska kommissionens förslag till migrations- och asylpakt, januari 2020.

2

(3)  IOM:s rekommendationer avseende Europeiska unionens nya migrations- och asylpakt, februari 2020.

3

(4)  SWD(2020) 207 final.

4

(5)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 15.

5

(6)  Dom i förenade målen C-715/17, C-718/17 och C-719/17, kommissionen mot Polen, Ungern och Tjeckien.

6

(7)  Tyvärr finns det inga garantier mot situationer där vissa regeringar beslutar sig för att bli nyckelaktörer i fråga om återvändande, som ett led i en populistisk rörelse mot migranter och flyktingar.

7

(8)  Meddelande COM(2017) 200 final.

8

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/64

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU

[COM(2020) 611 final – 2016/0224 (COD)],

om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna och om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/817

[COM(2020) 612 final – 2020/0278 (COD)]

samt om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av biometriska uppgifter för en effektiv tillämpning av förordning (EU) XXX/XXX [förordningen om asyl- och migrationshantering] och förordning (EU) XXX/XXX [vidarebosättningsförordningen], för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordningarna (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/818

[COM(2020) 614 final – 2016/0132 (COD)]

(2021/C 155/10)

Föredragande:
  Panagiotis GKOFAS

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 8.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 25.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 210/9/28 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

8.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

25.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

210/9/28

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK har tagit del av den nya migrations- och asylpakten, som syftar till att komma till rätta med ett mångfasetterat och komplicerat fenomen. Kommittén anser att de nya förordningarna utgör ett positivt bidrag till en effektivare gränssäkerhet i EU. En bättre och säkrare process håller på att inrättas för att kontrollera dem som reser in i EU. Dock behövs det verkligen, och har länge saknats, en integrerad gemensam EU-strategi som är motståndskraftig och framåtblickande. När det gäller migrationsfrågan och asylområdet som helhet kan de aktuella förslagen tyvärr inte sägas utgöra det tydliga steg framåt som så väl behövs. De fyra eller fem berörda medlemsstaterna kommer dessutom att behöva inrätta ”slutna enheter” på grundval av principen om icke-inresa (1)
  för människor under en period på upp till sex eller sju månader, om inte mer, till dess att resultatet av förfarandena blir känt. Detta kommer att ge upphov till situationer som är mycket värre än tidigare. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det behövs ytterligare och mer omfattande insatser från kommissionen och EU-medlemsstaterna. I de yttranden som EESK nyligen lagt fram (SOC/649 (2) och SOC/669 (3)) kritiserar vi viktiga aspekter av både förordningen om asyl- och migrationshantering och förordningen om asylförfaranden. Kommittén vill också framhålla att den efter att ha granskat de nio förordningarna och varit i kontakt med kommissionen anser att möjligheterna att genomföra dessa nio olika förordningar har flera problematiska aspekter. Det krävs en mer omfattande migrationsstrategi för att fastställa bättre synergier mellan olika EU-förordningar och för att säkerställa svar på viktiga frågor i de medlemsstater som påverkas mer av migrationen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK vill uttrycka sin oro över de nya gränsförfarandena, särskilt när det gäller behovet av att skydda rätten att söka asyl och följande frågor:






  — | Det felaktiga begreppet ”länder med låg andel godkända asylansökningar”. |
| --- | --- | --- |

1.3

—

Det felaktiga begreppet ”länder med låg andel godkända asylansökningar”.

| — | Användningen av dåligt definierade rättsliga begrepp (”säkerhetshot”, ”allmän ordning”) som ger upphov till rättsosäkerhet. |
| --- | --- |

—

Användningen av dåligt definierade rättsliga begrepp (”säkerhetshot”, ”allmän ordning”) som ger upphov till rättsosäkerhet.

| — | Utländska barn mellan 12 och 18 år, som också ska betraktas som ”barn” enligt 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

—

Utländska barn mellan 12 och 18 år, som också ska betraktas som ”barn” enligt 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter.

| — | Var människor ska uppehålla sig under gränsförfarandet och under vilka betingelser, och hur man ska undvika ett rättsligt vakuum genom att garantera rätten till ett effektivt rättsligt skydd. |
| --- | --- |

—

Var människor ska uppehålla sig under gränsförfarandet och under vilka betingelser, och hur man ska undvika ett rättsligt vakuum genom att garantera rätten till ett effektivt rättsligt skydd.

| 1.4 | EESK inser mervärdet i och behovet av att ha gemensamma, övergripande och ändamålsenliga asylförfaranden som överensstämmer med internationella konventioner och rättsliga garantier. Ett förtroende måste också skapas i EU och medlemsstaterna genom konkreta solidaritetsmekanismer, och det finns ett behov av rättvist fördelade ansvarsområden/åtaganden. Trots detta ingår det i förslaget från kommissionen inget sådant gemensamt asylsystem – ett som är övergripande, ger uttryck för solidaritet och fördelar ansvaret rättvist mellan medlemsstaterna. Bestämmelsen om solidaritet bör också inbegripas i asylförfarandet, omedelbart efter det att screeningen har ägt rum, och med it-stöd från Eurodac. Om ”obligatorisk solidaritet” inte innebär ”obligatorisk omplacering” enligt bestämmelserna i förordningen om asylförfaranden, eller om förfarandena inte är utformade på ett sätt som låter människor söka asyl i EU-medlemsstater utan att behöva korsa EU:s gränser, kommer förordningen inte att fungera i praktiken. Det bör också finnas incitament och negativa incitament för omplacering, och i vilket fall som helst bör det vara möjligt att genomföra asylförfarandet även i andra medlemsstater och inte enbart i det första inreselandet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK understryker att de föreslagna nya åtgärdernas ändamålsenlighet behöver mätas fortlöpande genom system som övervakar respekten för grundläggande rättigheter, i synnerhet utsatta personers och barns rättigheter, individuell bedömning av asylansökningar och effektiva rättsmedel. Dock uppkommer frågan om var och hur den förbättrade nya pakten och de åtföljande förslagen ska genomföras, och med vilka slags ordningar för solidaritet, omplacering och vidarebosättning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder ett mer integrerat och balanserat it-system för migrationshantering, baserat på en förbättrad Eurodac-databas med fokus på ansökningarna och de sökande. EESK hade intrycket att kommissionen insåg behovet av en gemensam strategi för obligatorisk screening av fingeravtryck och av hälso- och säkerhetsrisker före inresa, men trots det sofistikerade system som föreslås finns det tyvärr ingen möjlighet för människor att söka asyl i någon annan medlemsstat än den de först reser in i – något som borde vara möjligt. Reglerna för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan anges för närvarande i förordningen om asyl- och migrationshantering, men bör fastställas i förordningen om asylförfaranden, med en möjlighet att ansökningar också ska kunna behandlas av andra medlemsstater via Eurodac. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Även om EESK ställer sig bakom nya, snabbare beslutsförfaranden vid EU:s gränser, i vilka samtliga grundläggande rättigheter, mänskliga rättigheter och rättsliga förfaranden respekteras, uppstår ett stort antal frågor, t.ex.: Hur genomför och säkrar vi dessa förfaranden? Hur genomför vi återvändanden? Var finns solidariteten i förordningen om asylförfaranden, för att inte nämna förordningen om asyl- och migrationshantering – om det alls förekommer någon solidaritet? När en person beviljas asyl, kan då han eller hon bege sig till en annan medlemsstat i stället för det första inreselandet (4)? Kan medlemsstaterna bevilja asyl för att skydda behövande eller kommer de att börja avslå dessa ansökningar? EESK uppmanar därför kommissionen att noggrant verifiera och förklara varje del av förslaget, och särskilt att besvara frågan om hur denna nya pakt förbättrar det gemensamma asylförfarandet och hur den tillgodoser rätten att söka asyl. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén är bekymrad över genomförandet av de nya förfarandena för screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna. Denna nya mekanism ökar trycket på EU-medlemsstater vid EU:s yttre sjögränser och uppmuntrar inrättandet av slutna förvarsenheter vid, eller i närheten av, de yttre gränserna. Liknande förvarsenheter har väckt djup oro när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna och säkerställandet av acceptabla levnadsvillkor för dem som vistas där. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Utfallet av gränsförfarandena ska antingen vara beviljad asyl eller avslag och återvändande. När det gäller asyl är den medlemsstat som beviljar detta ansvarig för att integrera de berörda personerna. I scenariot i den nya pakten innebär detta emellertid att de integreras i länderna i söder, utan möjlighet till omplacering till de andra medlemsstaterna eller till någon solidaritet därifrån. Om asyl inte beviljas måste medlemsstaten återsända den asylsökande som fått avslag. Detta arbetssätt kräver att man undersöker sätt att upprätta avtal mellan EU och de tredjeländer som är ursprungs- och transitländer och säkerställa ändamålsenliga förfaranden, så som föreskrivs i internationell rätt och människorättsinstrument. Inga enskilda avtal kan upprättas mellan medlemsstater individuellt, och kommissionen nämner inte heller på något sätt ett sådant förfarande. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tanken är att utmaningarna med migrationshanteringen – som särskilt handlar om att säkerställa en skyndsam identifiering av dem som är i behov av internationellt skydd eller att genomföra återvändanden i praktiken (för dem som saknar skyddsbehov) – ska hanteras ”på ett enhetligt sätt” av EU som helhet, men de aktuella förslagen kan inte anses göra detta. Faktum är att detta görs till en fråga som endast den medlemsstat där den första inresan sker får hantera och det saknas rättvis fördelning av bördan, t.ex. genom obligatorisk omplacering av asylsökande under asylförfarandet och prövningen av asylansökan. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Det är särskilt viktigt att skapa ett bättre förfarande som gör det möjligt att i ett så tidigt skede som möjligt identifiera personer som sannolikt inte kommer att få skydd i EU (5). I kommissionens förslag inrättas
  screening före inresa
  som bör vara tillämplig på alla tredjelandsmedborgare som befinner sig vid den yttre gränsen utan att uppfylla inresevillkoren eller efter landsättning efter en sök- och räddningsinsats. Tyvärr utförs emellertid denna ”screening före inresa” vid gränsen i den medlemsstat där den första inresan i EU äger rum. ”Före” innebär att den berörda personen skickas till en ”sluten förvarsenhet” och stannar där, utan någon rörelsemöjlighet förrän medlemsstatens myndigheter beslutar att antingen bevilja personen asyl (6) eller återsända honom eller henne till ursprungslandet eller transitlandet, och då endast om detta återsändande är möjligt, vilket det i de flesta fall inte är. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK stöder EU-ramen där det införs enhetliga regler för screening av irreguljära migranter som grips inom territoriet och som undgått gränskontroller vid inresa till Schengenområdet. Syftet är att skydda Schengenområdet och säkerställa en effektiv hantering av irreguljär eller olaglig migration. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK uppmanar EU:s institutioner och byråer samt arbetsmarknadens parter att vara med och ta fram ytterligare politiska strategier och program (såsom talangpartnerskap), utbyten av bästa praxis och multilaterala program för partnersamverkan angående befintliga ”humanitära korridorer”. EESK begär också att det utarbetas nya regelverk, att det införs snabbförfaranden så att det humanitära visumet kan användas i större omfattning och av ett större antal personer (genom justeringar av de aktuella villkoren i artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (7)) och att ”sponsring” också ska ingå som en ordinarie laglig väg för inresa på invandringspolitikens område och gälla för tredjelandsmedborgare från länder utanför EU. EESK uppmärksammar medlagstiftarna på att det i tidigare befintlig EU-lagstiftning, såsom Schengenavtalet och Lissabonfördraget, redan föreskrivs ”subsidiärt och tillfälligt skydd” för dem som flyr från krig eller naturkatastrofer. Detta visar hur reguljär inresa, med hjälp av lagstiftningsinstrument som redan finns tillgängliga för Europeiska unionens medlemsstater, kan garanteras för utsatta personer i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

1.13

2.   Allmänna synpunkter och kommentarer

| 2.1 | I den europeiska nya pakten förordas en integrerad utformning av politiken, som innebär att politiken på områdena asyl, migration, återvändanden, skydd av de yttre gränserna, kampen mot människohandel med migranter och förbindelser med viktiga tredjeländer kopplas samman utifrån en helhetssyn. I slutändan kommer emellertid de föreslagna förordningar som just nu utreds att medföra en väldig börda för medlemsstaterna i södra Europa, med den oundvikliga konsekvensen att förordningarna blir otillämpbara och inte kommer att få avsett resultat. Efter en rimlig tidsperiod kommer medlemsstaterna att bli tvungna att de facto avslå många asylansökningar, även dem som uppfyller villkoren för beviljad asyl, bara för att undvika det allt större antal människor som förvaras tillsammans under inhumana förhållanden. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Medlemsstaterna i södra Europa har inget annat val än att bli omvandlade till antingen förvarsenheter eller avreseförberedande centraler. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Detta yttrande kommer att vara inriktat på tre av de nio instrument som finns i den nya pakten: i) en ny screeningförordning, ii) ett ändrat förslag till översyn av förordningen om asylförfaranden, iii) ett ändrat förslag till omarbetning av Eurodacförordningen. |
| --- | --- |

2.3

3.   Särskilda kommentarer om den nya screeningförordningen

| 3.1 | I den nya screeningförordningen föreslås ett förfarande för screening före inresa i det första inreselandet: ett förfarande som bör vara tillämpligt på alla tredjelandsmedborgare som befinner sig vid den yttre gränsen utan att uppfylla inresevillkoren eller efter landsättning efter en sök- och räddningsinsats. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tillgängliga uppgifter visar att ankomsten av tredjelandsmedborgare med tydliga behov av internationellt skydd under 2015–2016 delvis har ersatts av ett läge där de som anländer har mer blandade migrationsskäl. |
| --- | --- |

3.2

3.3   Särskilda kommentarer om målen och de huvudsakliga inslagen i screeningförfarandet

| 3.3.1 | Målet med screeningen är att bidra till den nya övergripande strategin för migration och blandade flöden genom att säkerställa att personernas identitet, men även eventuella hälso- och säkerhetsrisker, snabbt fastställs och att alla tredjelandsmedborgare som befinner sig vid de yttre gränserna utan att uppfylla inresevillkoren eller efter landsättning efter en sök- och räddningsinsats snabbt hänvisas till det tillämpliga förfarandet. Målet bör också vara att tillhandahålla ett användbart verktyg och göra det möjligt för övriga EU-länder att delta och också bedöma den sökande under asylförfarandet. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | I förslaget föreskrivs att de berörda personernas grundläggande rättigheter bör skyddas av en mekanism som ska inrättas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Screeningen bör särskilt bestå av följande:






  a) | En preliminär undersökning för att fastställa hälsotillstånd och eventuell utsatthet. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

a)

En preliminär undersökning för att fastställa hälsotillstånd och eventuell utsatthet.

| b) | En identitetskontroll mot information i europeiska databaser. |
| --- | --- |

b)

En identitetskontroll mot information i europeiska databaser.

| c) | Registrering av biometriska uppgifter (dvs. uppgifter om fingeravtryck och ansiktsbilder) i lämpliga databaser, om detta ännu inte har skett. |
| --- | --- |

c)

Registrering av biometriska uppgifter (dvs. uppgifter om fingeravtryck och ansiktsbilder) i lämpliga databaser, om detta ännu inte har skett.

| d) | En säkerhetskontroll genom sökning i relevanta nationella databaser och unionsdatabaser, särskilt Schengens informationssystem (SIS), för att verifiera att personen inte utgör ett hot mot den inre säkerheten. |
| --- | --- |

d)

En säkerhetskontroll genom sökning i relevanta nationella databaser och unionsdatabaser, särskilt Schengens informationssystem (SIS), för att verifiera att personen inte utgör ett hot mot den inre säkerheten.

| 3.3.4 | Screeningen bör vara obligatorisk och bör gälla inte bara i de första inreseländerna utan i varje medlemsstat, i enlighet med principen om solidaritet inom EU. Såsom beskrivs i den nya pakten kommer asylförfarandet endast att genomföras i de länder där den första inresan sker. Om ”obligatorisk solidaritet” inte innebär ”obligatorisk omplacering” enligt bestämmelserna i förordningen om asylförfaranden, eller om förfarandena inte är utformade på ett sätt som låter människor söka asyl i EU-medlemsstater utan att behöva korsa EU:s gränser, kommer förordningen inte att fungera i praktiken. Det bör också finnas incitament och negativa incitament för omplacering, och i vilket fall som helst bör asylförfarandet kunna genomföras i andra medlemsstater och inte endast i det första inreselandet. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Den föreslagna screeningen förväntas ge mervärde till de nuvarande förfarandena och bör, med undantag för hälsofrågor, inte bara utföras i länder med yttre gränser. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | En oberoende, ändamålsenlig och fortgående övervakningsmekanism bör särskilt omfatta respekten för grundläggande rättigheter i samband med screeningen samt respekten för tillämpliga nationella regler vid förvar och efterlevnaden av principen om non-refoulement. Den bör dessutom säkerställa att klagomål behandlas snabbt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | I förslaget erkänns den roll som spelas av EU:s byråer, Frontex och Europeiska unionens asylbyrå, som kan ledsaga och stödja de behöriga myndigheterna i alla deras uppgifter i samband med screeningen – men det är inte tillräckligt tydligt. I förslaget får också byrån för grundläggande rättigheter en viktig, men fullständigt diffus, roll när det gäller att stödja medlemsstaterna i utvecklingen av oberoende övervakningsmekanismer för grundläggande rättigheter i samband med screeningen samt respekten för tillämpliga nationella regler vid förvar och efterlevnaden av principen om non-refoulement. |
| --- | --- |

3.3.7

4.   Ändrat förslag till översyn av förordningen om asylförfaranden

| 4.1 | EESK anser att valet av ett nytt, ändrat lagstiftningsförslag i form av en EU-förordning i stället för ett direktiv, som fallet är i dag, är lämpligt. Trots det finns det för EESK ett uppenbart frågetecken när det gäller hur den förordningen kan verkställas och genomföras i samtliga medlemsstater, särskilt de som har varit föremål för överträdelseförfaranden. EESK kan endast stödja detta förslag om det inte förvandlar medlemsstaterna i söder till förvarsenheter eller avreseförberedande centraler för människor. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK välkomnar avsikten i kommissionens förslag: att förbättra samordningen och de gemensamma förfarandena för att bevilja och återkalla internationellt skydd, och att ytterligare harmonisera asyl- och återvändandebesluten. EESK beklagar dock att det har lagts fram fler förslag om att samordna införandet av slutna förvarsenheter i länder där den första inresan äger rum än om det gemensamma asylsystemet, vilket gör att länderna där den första inresan äger rum åläggs en exklusiv skyldighet att hantera de asylsökande. Detta ger det övergripande intrycket att de förslag som ska genomföras är riktade till länderna i söder, utan någon hänvisning till omplacering under tillämpningen av ”gränsförfaranden”. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK beklagar vidare att potentiella problem med att driva återvändandeprogrammen inte har kartlagts ordentligt i förslaget, särskilt inte när det gäller hur villiga länder utanför EU, ursprungsländer eller transitländer i praktiken är att samarbeta med EU. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK understryker det akuta behovet av en mer omfattande strategi som bygger på ett system med balanserat och gemensamt ansvar för styrningen av migrationsflöden mellan EU och länder utanför EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK betonar dessutom behovet av att ge tillräckligt skydd åt familjer med barn, och uppmanar kommissionen till särskild omsorg när det gäller ensamkommande minderåriga, hur asylvägledningsförfarandena i allmänhet fungerar, indikatorer för operativa standarder samt sammanställningen av exempel på bästa praxis (offentliggjord av Europeiska stödkontoret för asylfrågor). Det är oacceptabelt att ett barn endast betraktas som ett barn om det är under 12 år, och inte 18 år, i enlighet med internationell rätt. Enligt 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter avses med barn varje människa som är under 18 år. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vid nyligen genomförda samråd föreslog organisationer i det civila samhället att vissa regler för fastställandet av ansvar borde ses över och att det bör föreskrivas en obligatorisk solidaritetsmekanism, inbegripet för personer som landsätts efter en sök- och räddningsinsats. Icke-statliga organisationer förespråkade också att man definierar en samsyn om ”ansvaret” bland medlemsstaterna och efterlyste att det skulle finnas en mer permanent omplaceringsmekanism i de reviderade Dublinreglerna (8)
  . EESK ställer frågan hur en korrekt fungerande solidaritetsmekanism mellan medlemsstaterna skulle kunna genomföras realistiskt med det nya ändrade förslaget. Reglerna för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan anges för närvarande i förordningen om asyl- och migrationshantering, men bör finnas i förordningen om asylförfaranden, med en möjlighet att ansökningar också ska kunna behandlas av andra medlemsstater via Eurodac. |
| --- | --- |

4.6

5.   Ändring av 2016 års förslag till omarbetning av Eurodacförordningen

| 5.1 | Ändringen av 2016 års förslag till omarbetning av Eurodacförordningen har som syfte att skapa en koppling mellan enskilda individer och de förfaranden som de omfattas av, för att bättre kunna bistå med kontrollen av irreguljär migration och upptäckten av otillåtna förflyttningar. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Huvudmålet med Eurodac är att identifiera asylsökande och att genom uppgifter i form av fingeravtryck och ansiktsbilder (”biometriska uppgifter”) tillhandahålla bevisning så att det går att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en asylansökan inlämnad i EU. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kommittén är inte övertygad om att Eurodac (9) skulle vara ett lämpligt verktyg för att bekämpa irreguljär migration, och inte heller om att det skulle ge medlemsstaterna ändamålsenligt stöd med att övervaka beviljandet av bistånd för frivilligt återvändande och återanpassning (10). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Förslaget till ändring av 2016 års förslag bygger på den preliminära överenskommelsen mellan medlagstiftarna, kompletterar ändringarna och syftar till att omvandla Eurodac till en gemensam europeisk databas till stöd för EU:s politik för asyl, vidarebosättning och irreguljär migration. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Syftet är vidare att samla in mer tillförlitliga och fullständiga uppgifter till grund för det politiska beslutsfattandet och därmed bistå i kontrollen av irreguljär migration och upptäckt av otillåtna förflyttningar genom att man även räknar enskilda sökande, utöver själva ansökningarna. EESK anser emellertid att detta sofistikerade system också måste ge migranten möjlighet att söka asyl i en annan medlemsstat, utan att vara begränsad till det första inreselandet. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Eurodac har även som syfte att främja kartläggning av lämpliga politiska lösningar på området genom att möjliggöra framtagning av statistik med hjälp av uppgifter från flera olika databaser. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK instämmer i att gemensamma regler för tagning av uppgifter i form av fingeravtryck och ansiktsbilder av tredjelandsmedborgare inom ramen för Eurodac måste tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESK ställer sig bakom att skapa ett kunskapsinstrument som ger Europeiska unionen information om hur många tredjelandsmedborgare som reser in i EU irreguljärt eller efter sök- och räddningsinsatser och därefter ansöker om internationellt skydd, något som är nödvändigt för en hållbar och evidensbaserad migrations- och viseringspolitik. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Eurodac syftar också till att bistå nationella myndigheter som hanterar asylsökande vars ansökan avslagits i en annan medlemsstat genom att avslagna ansökningar markeras, men de nationella myndigheterna måste ges rätt att ompröva en ansökan som behandlats av en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel den 25 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Begreppet ”icke-inresa” har funnits i både Schengenregelverket och asylregelverket (artikel 43 i direktivet om asylförfaranden).

1

(2)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 15.

2

(3)  Se sidan 58 i detta nummer av EUT.

3

(4)  I enlighet med bestämmelserna i skyddsgrundsförordningen är de rättigheter och förmåner som följer av flyktingstatus/status som subsidiärt skyddsbehövande kopplade till den medlemsstat som beviljade statusen.

4

(5)  Andelen migranter som anländer från länder med en andel godkända asylansökningar som är lägre än 25 % har ökat från 14 % 2015 till 57 % 2018.

5

(6)  När det gäller användningen av förvar under gränsförfarandet, se punkterna 179 och 183 i domstolens dom i mål C-808/18: ”medlemsstaterna [får] nämligen besluta om förvar, i den mening som avses i artikel 2 h i direktiv 2013/33, av personer som ansöker om internationellt skydd och som anländer till deras gränser, innan de beviljas rätt att resa in i respektive land, på de villkor som anges i artikel 43 och för att säkerställa att de förfaranden som föreskrivs i denna artikel faktiskt kan genomföras”; ”Det framgår [...] av artikel 43.1 i direktiv 2013/32 att ett förvar som grundar sig på denna bestämmelse endast är motiverat om det syftar till att den berörda medlemsstaten, innan den ger en person som ansöker om internationellt skydd rätt att resa in i landet, ska kunna pröva om vederbörandes ansökan ska avvisas [...] eller ska avslås [...]”.

6

”medlemsstaterna [får] nämligen besluta om förvar, i den mening som avses i artikel 2 h i direktiv 2013/33, av personer som ansöker om internationellt skydd och som anländer till deras gränser, innan de beviljas rätt att resa in i respektive land, på de villkor som anges i artikel 43 och för att säkerställa att de förfaranden som föreskrivs i denna artikel faktiskt kan genomföras”; ”Det framgår [...] av artikel 43.1 i direktiv 2013/32 att ett förvar som grundar sig på denna bestämmelse endast är motiverat om det syftar till att den berörda medlemsstaten, innan den ger en person som ansöker om internationellt skydd rätt att resa in i landet, ska kunna pröva om vederbörandes ansökan ska avvisas [...] eller ska avslås [...]”.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

7

(8)  Projektrapport från Centre for European Policy Studies: Search and rescue, disembarkation and relocation arrangements in the Mediterranean. Sailing Away from Responsibility?, juni 2019.

8

Search and rescue, disembarkation and relocation arrangements in the Mediterranean

Sailing Away from Responsibility?

(9)  Det kommer att förbättra medlemsstaternas övervakningskapacitet på detta område och förhindra ”shopping” i fråga om bistånd vid frivilligt återvändande och återanpassning, eftersom medlemsstaterna kommer att ha omedelbar tillgång till denna information och en person som beviljats bistånd i en medlemsstat inte kommer att kunna flytta till en annan medlemsstat i syfte att få en annan typ av eller bättre bistånd. För närvarande har medlemsstaterna ingen gemensam databas och saknar möjlighet att ta reda på om en återvändande person redan har fått bistånd för återvändande och återanpassning. Denna information är avgörande för att bekämpa missbruk och att samma förmåner ges flera gånger.

9

(10)  In- och utresesystemet gör det möjligt för medlemsstaterna att upptäcka tredjelandsmedborgare som har uppehållit sig olagligt i EU trots att de rest in lagligt. Det finns dock inget sådant system för att identifiera tredjelandsmedborgare som vistas olagligt och som har rest in irreguljärt i EU vid de yttre gränserna. Det nuvarande Eurodacsystemet är den idealiska databasen för lagring av denna information eftersom det redan innehåller sådana uppgifter. För närvarande är syftet med att samla in sådana uppgifter begränsat till att bistå vid fastställandet av vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en asylansökan. Identifieringen av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna och av dem som har rest in irreguljärt i Europeiska unionen vid de yttre gränserna kommer särskilt att hjälpa medlemsstaterna att förse tredjelandsmedborgare med handlingar i syfte att återsända dem.

10

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 43.2 i arbetsordningen):

Punkt 2.2

Ändra enligt följande:

| 2.2 | Medlemsstaterna i södra Europa har inget annat val än att bli omvandlade till antingen förvarsenheter eller
  inrätta slutna avreseförberedande centraler där de asylsökandes situation är mycket problematisk vad gäller levnadsvillkor och rättigheter. |
| --- | --- |

2.2

Motivering

Den nuvarande texten är mycket lätt att feltolka eftersom länderna själva inte omvandlas till vare sig förvarsenheter eller något annat. Avreseförberedande centraler inrättas i länderna.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 96 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 100 |
| Nedlagda röster: | 47 |

Röster för:

96

Röster emot:

100

Nedlagda röster:

47

Följande punkter i sektionens yttrande ändrades i enlighet med det ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 43.2 i arbetsordningen):

| 1.1 | EESK har tagit del av den nya migrations- och asylpakten, som syftar till att komma till rätta med ett mångfasetterat och komplicerat fenomen. Kommittén anser att de nya förordningarna utgör ett positivt bidrag till en effektivare gränssäkerhet i EU. En bättre och säkrare process håller på att inrättas för att kontrollera dem som reser in i EU. Dock behövs det verkligen, och har länge saknats, en integrerad gemensam EU-strategi som är motståndskraftig och framåtblickande. När det gäller migrationsfrågan och asylområdet som helhet serverar kommissionen tyvärr alltjämt samma gamla soppa, återuppvärmd men ändå, som brukligt är, uppslevad kall till länderna i södra Europa.

  De fyra eller fem berörda medlemsstaterna kommer dessutom att bli ”slutna förvarsenheter”
   (1)

  för människor under en period på minst sex eller sju månader, om inte mer, till dess att resultatet av förfarandena blir känt. Detta kommer att ge upphov till situationer som är 20 gånger värre än tidigare
  . |
| --- | --- |

1.1

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 105 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 99 |
| Nedlagda röster: | 43 |

Röster för:

105

Röster emot:

99

Nedlagda röster:

43

| 1.2 | EESK vill påpeka att det verkar råda brist på god vilja från kommissionens sida när det gäller kommitténs förslag. I alla våra yttranden (SOC/649, SOC/669 och SOC/670) kritiserar vi antagandet av både förordningen om asyl- och migrationshantering och förordningen om asylförfaranden. Kommittén vill också framhålla att den efter att ha granskat de nio förordningarna och varit i kontakt med kommissionen anser att möjligheterna att genomföra dessa nio olika förordningar är orealistiska. Det är typiskt för kommissionen att den inte behandlar invandring som en enda problemställning, utan snarare hävdar att alla förslag som framförs omfattas av olika förordningar. Följden blir att det inte skapas något väsentligt samband mellan problemställningarna, som i stället behandlas var för sig inom ramarna för de enskilda förordningarna. Kort sagt hänvisas det varje gång till en ny regel, eller så avfärdar kommissionen helt enkelt alla kommentarer med motiveringen att de omfattas av olika regler. |
| --- | --- |

1.2

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 101 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 97 |
| Nedlagda röster: | 41 |

Röster för:

101

Röster emot:

97

Nedlagda röster:

41

---

(1)  Begreppet ”icke-inresa” har funnits i både Schengenregelverket och asylregelverket (artikel 43 i direktivet om asylförfaranden).

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv

(COM(2020) 662 final)

(2021/C 155/11)

| Föredragande: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |

Föredragande:

Pierre Jean COULON

Medföredragande:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

| Remiss | Europeiska kommissionen, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 11.2.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 212/0/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 11.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

11.2.2021

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

212/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens antagande av förslaget till EU-strategin ”En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv”. Strategin svarar mot ett tvingande och ofrånkomligt behov i EU och för dess invånare, och EESK har för avsikt att stödja och aktivt bidra till den med sina synpunkter och förslag. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att EU bör ta initiativ till en renoveringsvåg för bostäder och andra byggnader, som står för 40 % av den totala energikonsumtionen i EU, med en heltäckande strategi som omfattar långsiktiga investeringar, allmänintresse, hållbar utveckling, hälsoskydd, inklusive asbesthantering vid detta arbete, grön omställning och ändamålsenligt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter när det gäller hållbara och överkomliga bostäder. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK stöder sålunda strategin för en renoveringsvåg eftersom den innebär tredubbla fördelar för EU: den är bra för klimatet, den främjar återhämtningen genom att lokala arbetstillfällen skapas och den främjar kampen mot pandemin och mot energifattigdom samt för överkomliga bostäder för alla, även sårbara människor. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att strategin, med tanke på dess särskilda omfattning och att den sträcker sig fram till 2050, behöver en stabil, lättbegriplig och anpassad rättslig och ekonomisk ram, dels i form av en särskild europeisk investeringsfond, fleråriga investeringsplaner och en ny ”grön planeringstermin”, dels genom en lämplig rättslig ram som är anpassad till ämnet, t.ex. när det gäller statliga stöd, tillämpliga momssatser, offentliga upphandlingar, ”gröna” hypotekslån och standarder för energiprestanda. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta system för att stimulera industrialisering på lokal nivå av processerna för energirenovering och för att dessa processer ska kunna utföras i stor skala, och att samtidigt inrätta ett nytt ”Erasmus för energirenovering 2050” för att locka unga européer till dessa nya framtidsjobb. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK efterlyser även incitament till medlemsstaterna, med EIB:s Elena-program som förebild, för att upprätta offentliga tjänster för diagnostik, tekniskt stöd och rådgivning, som i synnerhet riktar sig till hushåll, för att förebygga otillbörlig direktmarknadsföring och bedrägerier i samband med stödsystemen för energirenovering. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser i synnerhet att strategin bör göra det möjligt för EU att komma närmare sina medborgare och deras områden genom att på ett anpassat sätt informera om gällande system och hur man får tillgång till dem. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK efterlyser en verklig synergi mellan observationsgruppen för byggnadsbeståndet och observationsgruppen för energifattigdom. |
| --- | --- |

1.8

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar kommissionens antagande av meddelandet ”En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv”. Det är i dag absolut nödvändigt att i stor skala renovera byggnaderna i EU – privata och subventionerade bostäder, offentliga byggnader och byggnader för yrkesmässig användning – mot bakgrund av den strukturella bristen på långsiktiga investeringar på området och med tanke på de klimat- och miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenserna och kostnaderna som följer om ingenting görs i frågan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommittén stöder den strategi som kommissionen har föreslagit och som baseras på klimatneutralitetsmålet, tillämpning av den cirkulära ekonomins principer, bidrag till målen för hållbar utveckling och till den europeiska konkurrenskraften, skydd av kulturarvet och i synnerhet av allas rätt till överkomliga, tillgängliga och hälsosamma bostäder som ger god livskvalitet i enlighet med princip 19 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Bostäder och andra byggnader, som står för 40 % av den totala energikonsumtionen i EU, bör bli föremål för en renoveringsvåg enligt en heltäckande strategi med långsiktiga investeringar där hänsyn tas till allmänintresset, den hållbara utvecklingen och den gröna omställningen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dessutom har pandemin framhävt bostädernas nyckelroll i hanteringen av krisens hälsoaspekter och behovet av att reflektera kring bostädernas användning och i förlängningen deras utformning, mot bakgrund av de begränsningar som nedstängningarna innebär. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pandemin har i synnerhet belyst det oacceptabla sambandet mellan de sanitära förhållandena i bostäder, energifattigdom och motståndskraft mot pandemin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Strategin för en byggnadsrenoveringsvåg är på så sätt en strategi med tredubbla fördelar, genom dess betydande, verkningsfulla bidrag till kampen mot klimatförändringarna, genom den mängd långsiktiga investeringar och lokala arbetstillfällen som den kan leda till och som kan bidra betydligt till återhämtningen samt genom utvecklingen av ett utbud av överkomliga bostäder för EU:s invånare, som leder till att energifattigdom bekämpas och sammanhållning och social inkludering främjas. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Byggnadsrenoveringsvågen bör därför stödjas av ständiga och samverkande åtgärder i form av EU-lagstiftning och EU-stöd samt fleråriga investeringsplaner i medlemsstaterna. Investeringsplanerna bör vara både lättbegripliga och tillgängliga, samtidigt som de olika aktörerna och deras särskilda investeringslogik bör beaktas, vilket gäller alltifrån europeiska hushåll som äger eller är delägare i den egna bostaden till hushåll som hyr ut en eller flera bostäder på marknaden, organisationer för subventionerade bostäder som styrs av särskilda samhällsuppdrag och de allmännyttiga skyldigheter som följer därav, offentliga myndigheter och offentliga byggnader, skyddade historiska byggnader samt företag och deras byggnader. Alla dessa potentiella ”surfare” på renoveringsvågen måste övertygas om att investera långsiktigt i sina bostäder och andra byggnader fram till 2050 med hjälp av finansieringsmekanismer som är anpassade till byggnadstypen, i form av en kombination av långsiktiga lån eller ”gröna lån”, statliga garantier och de nödvändiga bidrag utan återbetalning som i synnerhet ska ges hushållen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Byggnadsrenoveringsvågen bör i synnerhet baseras på en europeisk industrialisering och expansion av lokala insatser i syfte att minska renoveringskostnaderna och arbetets tidsåtgång för de hushåll som bor i bostäderna, genom utkontraktering och digitalisering av processen. Industrialiseringen bör åtföljas av nya konstruktiva modeller baserade på tekniska krav och anpassade byggnormer samt i synnerhet av en europeisk kampanj för att uppvärdera den nya sektorn och de nya arbetstillfällen som kan uppstå för yngre generationer genom det ”Erasmus för energirenovering 2050” som kommittén anser bör inrättas. Särskild uppmärksamhet måste också ägnas åt de risker för social dumpning som är förenade med sådan utkontraktering och andra sätt att lägga ut arbetet på entreprenad. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kommissionen bör samtidigt säkerställa samstämmighet mellan befintliga bestämmelser, bestämmelser som ska ses över och förslag till nya bestämmelser som gäller medlemsstaterna och deras långsiktiga investeringsstrategier men även hushåll, allmännyttiga hyresvärdar, statliga myndigheter och företag, med tanke på den mängd olika aktörer som kommer att fatta slutliga beslut om enskilda långsiktiga investeringar efter eget huvud inom ramen för renoveringsvågen fram till 2050. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Denna nödvändiga samstämmighet gäller både översynerna av befintliga bestämmelser på området, t.ex. av direktivet om byggnaders energiprestanda, bestämmelserna om offentliga upphandlingar och tillämpliga statliga stödsystem, i synnerhet för subventionerat boende, särskilda tillämpliga mervärdesskattesatser och ”gröna” hypotekslån, men även bestämmelser och villkor i EU:s återhämtningsplan Next Generation EU och sammanhållningspolitiken för 2021–2027, vilka bör vara begripliga för de europeiska hushåll som de riktas till. Denna återhämtningsplan bör vitaliseras av konkreta förslag och rekommendationer samt en strategi för samordning av de befintliga nationella observationsgrupperna. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK anser att den europeiska observationsgruppen för byggnadsbeståndet bör arbeta i nära samarbete med observationsgruppen för energifattigdom. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kommittén begär att en offentlig tjänst för främjande av energirenoveringsvågen, diagnostik och tekniskt stöd till energirenoveringar upprättas i medlemsstaterna, som särskilt riktas till hushållen, för att undvika all illvillig, oskälig kommersialisering av renoveringsarbeten. |
| --- | --- |

2.12

3.   Kommentarer – främja renovering av byggnader för klimatneutralitet och återhämtning

| 3.1 | Det är i dag absolut nödvändigt att i stor skala renovera byggnaderna i EU – privata och subventionerade bostäder, offentliga byggnader och byggnader för yrkesmässig användning – mot bakgrund av den strukturella bristen på långsiktiga investeringar på området och med tanke på de klimat- och miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenserna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK delar kommissionens analys om att det är brådskande ur klimatsynpunkt att renovera bostäder och andra byggnader samt om att covid-19-krisen kan rymma en möjlighet till nytänkande kring och ny utformning och modernisering av dessa på ett sätt som medför både miljömässiga, sociala och ekonomiska vinster. Det handlar om en unik möjlighet att agera för klimatneutralitet, återhämtning och social sammanhållning.
  Kommittén framhåller den mångfald av byggnader som det rör sig om, särskilt när det gäller de bostäder som ska renoveras, som omfattar alltifrån villor till höghusområden byggda under Sovjettiden och arbetarförorter. I denna stora mångfald av bostäder kan östeuropeiska huskomplex, mycket gamla bostäder i undervärderade stadskärnor, förortsbostäder och bostäder på landsbygden bli föremål för särskild prioritering. I samband med att bostadsbeståndet har blivit föråldrat och kräver förnyelseprocesser både för att förbättra medborgarnas livskvalitet och för byggnadstekniska framsteg är det nödvändigt att säkerställa medborgarnas tillgång till finansiering, eftersom detta för närvarande utgör ett stort hinder för renovering. Även tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning måste beaktas. EU bör även utnyttja detta tillfälle till storskaliga insatser för att närma sig sina medborgare och deras områden med hjälp av anpassad information. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén framhåller den mångfald av byggnader som det rör sig om, särskilt när det gäller de bostäder som ska renoveras, som omfattar alltifrån villor till höghusområden byggda under Sovjettiden och arbetarförorter. I denna stora mångfald av bostäder kan östeuropeiska huskomplex, mycket gamla bostäder i undervärderade stadskärnor, förortsbostäder och bostäder på landsbygden bli föremål för särskild prioritering. I samband med att bostadsbeståndet har blivit föråldrat och kräver förnyelseprocesser både för att förbättra medborgarnas livskvalitet och för byggnadstekniska framsteg är det nödvändigt att säkerställa medborgarnas tillgång till finansiering, eftersom detta för närvarande utgör ett stort hinder för renovering. Även tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning måste beaktas. EU bör även utnyttja detta tillfälle till storskaliga insatser för att närma sig sina medborgare och deras områden med hjälp av anpassad information.

| 3.3 | Kommittén stöder det föreslagna målet om att fördubbla den årliga energirenoveringstakten för bostäder och andra byggnader till 2030 och att främja genomgripande energirenoveringar, vilket skulle innebära 35 miljoner renoverade byggnadsenheter till 2030, samt även att takten upprätthålls för att EU ska kunna nå klimatneutralitet till 2050. Det bästa vore om dubbleringen kunde utvidgas till en tredubbling. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK betonar att detta är ett ambitiöst mål som sträcker sig över 30 år och att det är nödvändigt att på ett grundligt sätt säkerställa samstämmigheten hos befintliga regelverk och befintlig lagstiftning på området samt hos mekanismerna för ekonomiskt stöd till berörda hushåll, allmännyttiga hyresvärdar, offentliga myndigheter och andra berörda fastighetsägare, med tanke på det stora antalet potentiella investerare som ska övertygas om att investera långsiktigt efter eget huvud och egen förmåga. Om detta vittnar den koppling som medlemsstaterna och deras regionala förvaltande myndigheter håller på att upprätta mellan återhämtningsinstrumentet Next Generation EU och sammanhållningspolitiken för 2021–2027. |
| --- | --- |

3.4

4.   Kommentarer – huvudprinciper för renovering av byggnader till 2030 och 2050

| 4.1 | EESK instämmer i att det är nödvändigt att anta en heltäckande, integrerad strategi som involverar de berörda aktörerna och baseras på följande sju principer: energieffektivitet först, överkomlighet, utfasning av fossila bränslen och integrering av förnybar energi, livscykler och cirkularitet, höga hälso- och miljöstandarder, utmaningarna med grön och digital omställning samt respekt för estetik och arkitektonisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK betonar den särskilda vikten av att bostäder, i enlighet med princip 19 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och de berörda hushållens investeringar ska vara ekonomiskt överkomliga, både för hushåll som äger sin bostad, hyresgäster och delägare i nedgångna andelshus, särskilt när det gäller hanteringen av energislukande hus och kampen mot energifattigdom. Men de ska även vara överkomliga för allmännyttiga hyresvärdar, vars hyresnivåer lyder under skyldigheten att tillhandahålla ekonomiskt överkomliga allmännyttiga tjänster i enlighet med de särskilda uppdrag som medlemsstaterna tilldelat de allmännyttiga företagen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK påpekar att isolering av dubbelväggar och golv är den enklaste och minst kostsamma koldioxidbesparande åtgärden. Men även dessa relativt billiga åtgärder är för dyra för många bostadsägare, trots de lägre energikostnader de genererar. EESK förespråkar därför att de nationella regeringarna inför ett subventionssystem för dessa åtgärder. Beräkningar som gjorts i Nederländerna visar att ett bidrag på 2 000 euro per bostad är tillräckligt för att genomföra dem. Utöver avsevärt minskade koldioxidutsläpp skapar ett sådant system också ett stort antal arbetstillfällen inom byggsektorn, som drabbats hårt av covid-19. Detsamma gäller i Frankrike, där man nyligen utvidgade premien för energirenovering av bostäder ”MaPrimeRenov” till att omfatta alla hushåll. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Slutsatserna och rekommendationerna i EESK:s yttrande ”Arbete med asbest vid energirenovering” bör också följas för att främja asbestsanering under energirenoveringsprocesser och när så är nödvändigt och möjligt (1). |
| --- | --- |

4.4

5.   Kommentarer – snabbare och mer omfattande renovering för bättre byggnader

| 5.1 | Kommittén delar kommissionens analys om att det finns många hinder för enskilda investeringsbeslut och att det är svårt att få tillgång till finansiering, särskilt på lokal nivå – en svårighet som gäller både de nationella bestämmelserna och strukturfonderna och särskilt rör projektens förberedande fas, men också tidsfristerna för utbetalning av stöd. Dessa svårigheter och brister bör undanröjas som en första prioritet för att de mål som satts ska kunna uppnås, bland annat inom ramen för genomförandet från och med 2021 av bestämmelserna inom sammanhållningspolitiken för 2021–2027. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK noterar kommissionens kartläggning av dessa hinder inom ramen för det offentliga samrådet och förslagen om att stärka informationen, rättssäkerheten och incitamenten till att investera, säkerställa ändamålsenlig och målinriktad finansiering, öka kapaciteten att förbereda och genomföra projekt, främja heltäckande och integrerade renoveringsinsatser, anpassa byggekosystemet så att det klarar att tillhandahålla hållbara renoveringar samt använda renovering som en hävstång för att få bort energifattigdomen och främja överkomliga bostäder genom ett särskilt europeiskt initiativ. Dessa förslag bör genomföras i enlighet med en enkelhetsprincip, en princip om en i förväg bestämd kombination av kompletterande finansiering som kan mobiliseras av de offentliga myndigheterna samt en princip om proportionerliga kontroller av de statliga stöden. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK stöder kommissionens förslag om att ge den europeiska observationsgruppen för byggnadsbeståndet i uppdrag att förvalta en europeisk katalog över energiprestanda och att stödja utformningen av incitament på området. Observationsgruppen för byggnadsbeståndet bör arbeta tillsammans med observationsgruppen för energifattigdom, som bör stärkas för detta ändamål. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kommittén är medveten om den mycket speciella aktuella situationen när det gäller potentiell mobilisering av europeiska resurser för energirenovering inom ramen för å ena sidan återhämtningsinstrumentet Next Generation EU och å andra sidan sammanhållningspolitiken för 2021–2027. Det finns så många som 13 instrument som skulle kunna bidra till att medfinansiera energirenovering, antingen genom bidrag utan återbetalning eller genom långsiktiga lån till förmånliga räntesatser och statliga garantier. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kommittén anser att EU i denna särskilda situation utöver att utforma kvantitativa renoveringsmål bör stärka medlemsstaterna och deras årliga investeringsprogram för energirenovering samt se till att programmen utvärderas på årlig basis inom ramen för den europeiska planeringsterminen, genom att upprätta en lämplig ”grön styrning” vid sidan av den ekonomiska styrningen eller enligt den öppna samarbetsmetoden. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK anser att denna unika situation även bör utnyttjas för att bekämpa och undanröja energifattigdomen genom att detta prioriteras när finansiering mobiliseras. Uppdraget för den europeiska observationsgruppen för energifattigdom bör stärkas och observationsgruppen bör leda ett europeiskt nätverk av medlemsstaternas observationsgrupper för energifattigdom. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK vill emellertid uppmärksamma kommissionen på svårigheterna för potentiella investerare, framför allt hushåll och allmännyttiga hyresvärdar, när det gäller att kombinera de olika finansieringskanalerna och koppla dem till olika regelverk, taxeringsgrunder och tillämpliga kontroller. Med tanke på tidshorisonten 2050 bör dessa bestämmelser göras enhetliga så att de blir mer begripliga och tillgängliga för de hushåll och offentliga myndigheter som de riktar sig till. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Med tanke på de berörda investeringarnas långsiktighet och att målet är satt till 2050 föreslår kommittén att kommissionen undersöker huruvida det skulle vara genomförbart att, i syfte att förenkla och öka begripligheten för de berörda europeiska hushållen, upprätta en särskild investeringsfond genom Europeiska investeringsbanken (EIB), som skulle säkerställa tekniskt stöd, en kombination av de befintliga bestämmelserna och en garanti för fortsatt verksamhet fram till 2050. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESK stöder kommissionens tillvägagångssätt för att i detta avseende se över de statliga stödsystem som är tillämpliga på investeringar i energirenovering. Dessa stödsystem bör förenklas så att de inte utgör ett hinder för investeringsbeslut, med tanke på att sådana beslut är absolut nödvändiga. EESK välkomnar även kommissionens beslut om att 2021 utvärdera kommissionens beslut 2012/21/EU (2) om statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster. Stöden till energirenovering av subventionerade bostäder faller nämligen under detta system, som är tillämpligt på utförandet av allmännyttiga skyldigheter. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Kommittén stöder kommissionens förslag om att inleda ett europeiskt initiativ för överkomliga bostäder genom att finansiera 100 innovativa och deltagarbaserade fyrtornsprojekt för omfattande renovering av subventionerade bostadsområden som ska fungera som en modell för en storskalig utveckling i EU. Med tanke på de allmännyttiga hyresvärdarnas förmåga att investera i egenskap av aktörer som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och med stöd av EIB skapar mångfaldigandet av insatser och industrialiseringen av byggnadsrenoveringen inte bara lokala arbetstillfällen, utan leder även till sänkta renoveringskostnader för övriga bostäder och offentliga byggnader genom att nya lokala industrisektorer skapas. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESK föreslår att kommissionen, baserat på erfarenheterna av Elena och med stöd av EIB, uppmuntrar medlemsstaterna att upprätta en offentlig tjänst för tekniskt stöd till insatser för energirenovering, som särskilt riktas till de berörda hushållen, för att förebygga sådan otillbörlig direktmarknadsföring och sådana bedrägerier som redan har observerats i vissa medlemsstater i fråga om energirenovering. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Kommittén stöder till fullo det ”nya europeiska Bauhaus” som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen tillkännagav i sitt tal om tillståndet i unionen och som utvecklas i meddelandet. Det kommer att samla yrkesmänniskor från olika discipliner för att reflektera kring framtidens byggnader och tänka ut hur en hållbar livsstil kan och bör se ut i framtiden. Kommittén uppmanar alla berörda parter att delta i kommissionens offentliga samråd. |
| --- | --- |

5.12

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 240, 16.7.2019, s. 15.

1

(2)  Kommissionens beslut 2012/21/EU av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3).

2

---

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/78

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering)

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(2021/C 155/12)

| Remisser | Europeiska unionens råd, 8.2.2021
  Europaparlamentet, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.2.2021 |
| Plenarsession nr | 558 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 234/0/8 |

Remisser

Europeiska unionens råd, 8.2.2021

Europaparlamentet, 8.2.2021

Rättslig grund

Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande vid plenarsessionen

24.2.2021

Plenarsession nr

558

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

234/0/8

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 558:e plenarsession den 24–25 februari 2021 (sammanträdet den 24 februari) med 234 röster för och 8 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 24 februari 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

Rättelser

| 30.4.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 155/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 155/79

---

Rättelse till Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)]

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 440 av den 6 december 2018
  )

(2021/C 155/13)

På omslaget, i innehållsförteckningen, och på sidan 199, i titeln

| I stället för: | ”Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)]” |
| --- | --- |

I stället för:

”Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)]”

| ska det stå: | ”Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(COD)]” |
| --- | --- |

ska det stå:

”Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) [COM(2018) 369 final – 2018/0194(COD)]”

---