# Euroopa Liidu C 136/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 136 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik19. aprill 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 136

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik19. aprill 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 136/01 | Komisjoni arvamus, — 16. aprill 2021, — Maišiagala tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiseelse käitlemise kava kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 136/01

Komisjoni arvamus, — 16. aprill 2021, — Maišiagala tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiseelse käitlemise kava kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 136/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10199 — Goldman Sachs/Advania) (
  1
  ) | 3 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 136/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10199 — Goldman Sachs/Advania) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2021/C 136/03 | Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 4 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 136/04 | Euro vahetuskurss — 16. aprill 2021 | 5 |
| 2021/C 136/05 | Komisjoni teatis | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2021/C 136/03

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

4

Euroopa Komisjon

2021/C 136/04

Euro vahetuskurss — 16. aprill 2021

5

2021/C 136/05

Komisjoni teatis

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 136/06 | Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 136/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 8 |
| 2021/C 136/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 11 |
| 2021/C 136/09 | Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 136/06

Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 136/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

8

2021/C 136/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

11

2021/C 136/09

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

16. aprill 2021,

Maišiagala tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiseelse käitlemise kava kohta

(Ainult leedukeelne tekst on autentne)

(2021/C 136/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

17. septembril 2020 esitas Leedu valitsus vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Maišiagala tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete (2) lõppladustamiseelse käitlemise kava kohta.

Kõnealuste andmete ning 18. detsembril 2020 ja 29. jaanuaril 2021 komisjoni nõutud ning 14. jaanuaril 2021 ja 1. veebruaril 2021 Leedu asutuste esitatud lisateabe alusel ning pärast ekspertrühmaga konsulteerimist koostas komisjon järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa tuumaelektrijaama ja lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Poola Vabariigi piiri vahel on 125 km. Järgmise lähima liikmesriigi Läti Vabariigi piir on 130 km kaugusel. Naaberriigi Valgevene Vabariigi piir on 50 km kaugusel. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumaelektrijaama ja lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Poola Vabariigi piiri vahel on 125 km. Järgmise lähima liikmesriigi Läti Vabariigi piir on 130 km kaugusel. Naaberriigi Valgevene Vabariigi piir on 50 km kaugusel.

| 2. | Põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud doosi piirmäärade alusel võib öelda, et tavapärasel dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel eralduvad gaasilised radioaktiivsed heited ei põhjusta teise liikmesriigi või naaberriigi elanikele sellist ohtu, mis võiks nende tervist mõjutada (nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

Põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud doosi piirmäärade alusel võib öelda, et tavapärasel dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel eralduvad gaasilised radioaktiivsed heited ei põhjusta teise liikmesriigi või naaberriigi elanikele sellist ohtu, mis võiks nende tervist mõjutada (nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Tavapäraste demonteerimistööde käigus ei vabane vedelaid radioaktiivseid heiteid. |
| --- | --- |

3.

Tavapäraste demonteerimistööde käigus ei vabane vedelaid radioaktiivseid heiteid.

| 4. | Tahked radioaktiivsed jäätmed, nii demonteerimis- kui ka tegevusjäätmed, ladustatakse ajutiselt kohapeal enne vedu Leedus asuvasse Ignalina tuumaelektrijaama tegevuskohta edasiseks käitlemiseks ja ladustamiseks.
  Reguleeriva kontrolli alt vabastatud mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja materjalid kõrvaldatakse tavaliste jäätmetena või võetakse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud tingimuste kohaselt korduskasutusse või ringlusse. |
| --- | --- |

4.

Tahked radioaktiivsed jäätmed, nii demonteerimis- kui ka tegevusjäätmed, ladustatakse ajutiselt kohapeal enne vedu Leedus asuvasse Ignalina tuumaelektrijaama tegevuskohta edasiseks käitlemiseks ja ladustamiseks.

Reguleeriva kontrolli alt vabastatud mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja materjalid kõrvaldatakse tavaliste jäätmetena või võetakse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud tingimuste kohaselt korduskasutusse või ringlusse.

| 5. | Radioaktiivse heite ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi ega kolmanda riigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud võrdlustasemeid. |
| --- | --- |

5.

Radioaktiivse heite ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi ega kolmanda riigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud võrdlustasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Leedus asuva Maišiagala radioaktiivsete jäätmete hoidla dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel mistahes kujul tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiseelse käitlemise kava rakendamine ei põhjusta tavapärastes käitamistingimustes ega ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise seisukohast ja teise liikmesriigi vee, pinnase ja õhu seisukohast, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide (direktiiv 2013/59/Euratom) sätteid.

Brüssel, 16. aprill 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Kadri SIMSON

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon soovib juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL; direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10199 — Goldman Sachs/Advania)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 136/02)

6. aprill 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10199 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10199 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/4

---

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2021/C 136/03)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks järgmistele isikutele ja üksustele: Anis NACCACHE (nr 13), Davoud BABAEI (nr 23), Armed Forces Geographical Organisation (nr 2), Shahid Ahmad Kazemi Industrial Group (nr 38) ja Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) (nr 153), kes on loetletud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP (1) (II lisa I osas) ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012 (2) (IX lisa I osas), milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

Alljärgnev teave tehakse samuti teatavaks kontradmiral Ali FADAVILE (nr 2) ja Mohammad Ali JAFARILE (nr 6), kes on loetletud otsuses 2010/413/ÜVJP (II lisa II osas) ja määruses (EL) nr 267/2012 (IX lisa II osas), milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute ja üksuste suhtes uute põhjendustega. Asjaomaseid isikuid ja üksusi teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule 28. aprilliks 2021 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

(2)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/5

---

Euro vahetuskurss (1)

16. aprill 2021

(2021/C 136/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1986 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4368 |
| GBP | Inglise nael | 0,86793 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1055 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1011 |
| ISK | Islandi kroon | 151,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,0180 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,927 |
| HUF | Ungari forint | 361,10 |
| PLN | Poola zlott | 4,5509 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9263 |
| TRY | Türgi liir | 9,6692 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5459 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4986 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,3152 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6725 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5980 |
| KRW | Korea vonn | 1 335,70 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,0967 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8157 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5668 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 420,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9466 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,001 |
| RUB | Vene rubla | 90,8921 |
| THB | Tai baat | 37,420 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,7400 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,8806 |
| INR | India ruupia | 89,2355 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1986

JPY

Jaapani jeen

130,37

DKK

Taani kroon

7,4368

GBP

Inglise nael

0,86793

SEK

Rootsi kroon

10,1055

CHF

Šveitsi frank

1,1011

ISK

Islandi kroon

151,90

NOK

Norra kroon

10,0180

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,927

HUF

Ungari forint

361,10

PLN

Poola zlott

4,5509

RON

Rumeenia leu

4,9263

TRY

Türgi liir

9,6692

AUD

Austraalia dollar

1,5459

CAD

Kanada dollar

1,4986

HKD

Hongkongi dollar

9,3152

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6725

SGD

Singapuri dollar

1,5980

KRW

Korea vonn

1 335,70

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,0967

CNY

Hiina jüaan

7,8157

HRK

Horvaatia kuna

7,5668

IDR

Indoneesia ruupia

17 420,96

MYR

Malaisia ringit

4,9466

PHP

Filipiini peeso

58,001

RUB

Vene rubla

90,8921

THB

Tai baat

37,420

BRL

Brasiilia reaal

6,7400

MXN

Mehhiko peeso

23,8806

INR

India ruupia

89,2355

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/6

---

KOMISJONI TEATIS

(2021/C 136/05)

Euroopa kultuuripealinnad 2025 on Chemnitz (Saksamaa) ja Nova Gorica (Sloveenia).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/7

---

Teatis ettevõtjatele

Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

(2021/C 136/06)

Ettevõtjatele on teatatud, et komisjon on saanud taotlusi 2022. aasta jaanuari vooruks kooskõlas ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitleva komisjoni teatises (2011/C 363/02) (1) ettenähtud halduskokkulepetega.

Selliste toodete loetelu, mille suhtes on taotletud tollimaksu peatamist, on nüüd kättesaadav tolliliitu käsitleval Euroopa Komisjoni temaatilisel veebisaidil (2).

Ettevõtjatele on ka teatatud, et kohalike ametiasutuste kaudu komisjonile uute taotluste kohta vastuväidete esitamise tähtaeg on 17. juuni 2021, mis on tolliküsimuste töörühma teise kavandatud koosoleku kuupäev.

Taotluste staatusest ülevaate saamiseks soovitatakse ettevõtjatel regulaarselt jälgida kõnealust loetelu.

Lisateavet ühepoolsete tariifide peatamise menetluse kohta saab Euroopa veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 136/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„VÄRMLÄNDSKT SKRÄDMJÖL“

ELi nr: PGI-SE-02414 – 5.4.2018

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Värmländskt skrädmjöl“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Värmländskt skrädmjöl“ on käsikivi abil valmistatud jahu, mida toodetakse Värmlandis traditsiooniliselt kasvatatud kaera (botaaniline liik Avena sativa L) röstitud teradest.

Tootel „Värmländskt skrädmjöl“ on järgmised omadused.

Värvus: kahvatukollane – meenutab sibulakoore kahvatut värvivarjundit.

Lõhn: värskelt väljapekstud tera – ümar, täidlane ja pähkline, röstinootidega.

Maitse: ümar, röstinüansiga, pähkline ja pikaajalise meeldiva järelmaitsega.

Konsistents: jahu, mille osakeste suurus on 0,2-0,3 mm

Valgusisaldus: 9-14 %

Rasvasisaldus: 4-7 %

Süsivesikud: 60-75 %

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toorained: „Värmländskt skrädmjöl“ on valmistatud kaerast (Avena sativa L), mida kasvatatakse punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas. Praegu kasvatatava sordi nimetus on 'Symphony'; tegemist on varavalmiva sordiga, mille terad on suured, ühtlase suuruse ja keskmise rasvasisaldusega (tuhande tera kaal ligikaudu 45 grammi, toorrasva sisaldus ligikaudu 4,8 % ja valgusisaldus ligikaudu 10 % kuivainest).

Kaera rasvasisaldus ja terasuurus on jahu „Värmländskt skrädmjöl“ tootmise jaoks väga oluline.

Terade suurus ja varieeruvus on oluline eeskätt röstimise ja kroovimise seisukohast. Ühtlase röstimise tagamiseks peavad kaeraterad olema suuruselt võimalikult ühetaolised. Kasutatavate terade suurus on 2–4 mm ja veesisaldus ≤ 14 %.

Rasvasisaldus on oluline eeskätt jahvatamise seisukohast. Kaer on suhteliselt kõrge rasvasisaldusega teravili. Kõrge rasvasisalduse tõttu tõmbub jahu jahvatamisel klompi ja ummistab veskikivid. Seepärast kasutatakse jahu „Värmländskt skrädmjöl“ tootmiseks ainult neid sorte, mille rasvasisaldus kuivaines on alla 5 %.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess – alustades tooraine kasvatamisest kuni röstimise, kroovimise ja jahvatamiseni – peab toimuma punktis 4 märgitud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Värmländskt skrädmjöl“ tootmispiirkond on Värmlandi maakond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seose aluseks on toote eristatavad omadused.

Geograafilise piirkonna konkreetsed üksikasjad

Värmlandile on iseloomulik selgelt happeline, mineraalidevaene ja vähese orgaanilise aine sisaldusega pinnas. Oma struktuuri tõttu säilitavad mullad hästi vett. Kliimat iseloomustavad külmad ja lumised talved ning suhteliselt kuumad suved. Kevadel kõigub temperatuur öistest miinuskraadidest päevaste üksikute plusskraadideni. Hea veesäilitamisvõime tingib jää tekkimise, mis omakorda lükkab sügisel külvatud teravilja külmunud pinnasest välja.

Värmlandis valitsevate füüsikaliste tingimuste tõttu muutus kaera kevadkülv teravilja valdavaks kasvatusmeetodiks siis, kui idaprovintsidest (tänapäeva Soomest) pärit sisserändajad Värmlandi 16. sajandi lõpus koloniseerisid.

Jahu „Värmländskt skrädmjöl“ tootjate jaoks algab tootmine kaera kasvatamisest. See tähendab, et põllumajandustootja kasvatab kaera, mis on mõeldud spetsiaalselt jahu „Värmländskt skrädmjöl“ tootmiseks, ja selle tera suurus ning vee- ja rasvasisaldus on sobiv selle tootmiseks eri veskites.

Punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas kasvatatud kaer pekstakse ja kuivatatakse nii, et selle maksimaalne veesisaldus oleks 14 %. Jahu „Värmländskt skrädmjöl“ tootmiseks röstitakse kaerateri kasepuuga köetavates ahjudes, mis tagavad ühtlase temperatuurikõvera. Kõrvetamise vältimiseks segatakse teri röstimise ajal pidevalt. Terad peavad olema korralikult ja ühtlaselt röstitud, et tootele iseloomulikku pähklilõhna ja -maitset esile tuua. Ühtlase röstimise tagamiseks peavad kaeraterad olema suuruselt võimalikud ühetaolised.

Kaeras sisalduv ülejäänud vesi aurustub röstimisprotsessi käigus, mis kestab umbes kaks tundi. Täpne röstimise aeg sõltub temperatuurist ja kaerasordist. Röstimise lõppedes on temperatuur röstimisahjus umbes 220 oC.

Pärast röstimist kaeraterad kroovitakse ja tangud (terad) eraldatakse kestadest. Tangud jahvatatakse kahe suure veskikivi vahel (veskikivide suurus on eri veskites erinev) jahuks, mille osakesed on 0,2–0,3 mm. Mölder katsub jahu ja reguleerib veskikive soovitud konsistentsi saavutamiseks.

Toote eripära

Toote „Värmländskt skrädmjöl“ omadusi kõige olulisemal määral mõjutav rafineerimisprotsessi osa on kaera röstimine. Just röstimine annab jahule eriomase värskelt pekstud teravilja selgelt pähklise lõhna ning ümara, kauakestva pähklit meenutava maitse selgesti tajutavate ümarate röstinootidega. Sellesama maitse pärast on toote „Värmländskt skrädmjöl“ järele tänapäeval nõudlus nii maitse- ja lõhnanüansi andjana kui ka eri roogade ja küpsetiste koostisosana.

Põhjuslik seos

Kaera kasvatamise traditsioon sai alguse 16. sajandil Soome sisserändajate saabumisega Värmlandi. Sisserändajad seadsid end sisse riigi hõredalt asustatud piirkondades ja hakkasid kasvatama teravilja, muu hulgas kaera. Kaera puhul seisnes probleem selles, et seda oli raske jahvatada. Hõlpsamaks jahvatamiseks tuli kaeraterad kõigepealt kroovida, see tähendab terad eraldada sõkaldest. Kestade eemaldamiseks tuli kaer kõigepealt kuivatada. Seda tehti algselt kaera röstimisega leivaahjus või saunas. Kestade eemaldamine mitte ainult ei muutnud jahvatamist lihtsamaks, vaid pikendas ka kaerajahu säilivusaega.

Keyland (1919) kirjutab raamatus „Svensk vegetabilisk allmogekost“, et spetsiaalsete veskite ehitamine kaera röstimiseks, kroovimiseks ja jahvatamiseks algas 19. sajandi keskpaigas. Kaera kasvatamisest ja terade röstimisest kroovimise ja jahvatamise hõlbustamiseks sai väga oluline osa Värmlandi inimeste toitumises. Keylandi sõnul muutus kaera kroovimine ja kasutamine Värmlandi eripäraks. „Mitte üheski teises Rootsi provintsis ei kasutatud kaera inimtoiduks ilmselt nii palju kui seal“.

Toote „Värmländskt skrädmjöl“ tootmine sõltub inimtegurist – koostöö põllumajandustootja ja möldri vahel on toote kvaliteedi seisukohast ülioluline. See koostöö tähendab, et põllumajandustootja kasvatab kaera, mis on spetsiaalselt mõeldud jahu „Värmländskt skrädmjöl“ tootmiseks ja kaeraterade suurus ning vee- ja rasvasisaldus on sobiv sellise jahu edasise tootmisprotsessi jaoks. Mölder peab omakorda kaera omadusi arvesse võttes röstimist, kroovimist ja jahvatamist mugandama ning erinevaid tootmisetappe kohandama selleks, et moodustuks ühtne tervik.

Kogu röstimise, kroovimise ja jahvatamise protsess on oskustöö ning teadmised tooraine omadustest ja sellest, kuidas see rafineerimisprotsessis käitub, on toote „Värmländskt skrädmjöl“ tunnusjoonte jaoks üliolulised.

Möldrid oskavad kaera konsistentsi ja maitse ning röstimisprotsessi ajal tekkiva suitsu värvi järgi öelda, millal kaera röstimisprotsess on lõppenud. Seda meetodit on kirjeldatud Värmlandi vanades kroonikates. „Kui kaera taheti jahuks jahvatada, oli mõistlik teri saunas kuivatada. Saun ei tohtinud olla liiga kuum; pigem oli parem tera aeglasemalt kuivatada. Kui tera oli jahvatamiseks piisavalt kuiv, läks tera kest hammaste vahel tera küljest lahti ja tera oli võimalik hammustada“. Toote „Värmländskt skrädmjöl“ tootmine sõltub seega täielikult möldri teadmistest ja tema kogemustest tooraine ja selle käitumisega röstimis-, kroovimis- ja jahvatamisprotsessi ajal.

Tootel on märkimisväärne kohapealne toetus; kohalikel üritustel tõstetakse esile nii jahu ennast kui ka sellega seotud toiduvalmistamistraditsioone. Jahul on ka laiem tarbijaskond – seda kasutakse eri roogadele ja küpsetistele lõhna- ja maitsenüansi andmiseks.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_skradmjol_2020_05_28.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/11

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 136/08)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„CRÉMANT DU JURA“

PDO-FR-A0740-AM01

Teate kuupäev: 2.2.2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafilise piirkonna kommuunide loetelu ajakohastamine

Kontrollitud päritolunimetuse „Crémant du Jura“ tootespetsifikaadi I peatükki on muudetud:

IV punkti alapunkti 1 a on lisatud viide 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile ning ajakohastatud on kommuunide nimekirja. Lisatud on ka kuupäev, millal päritolunimetuse geograafilise piirkonna riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev komitee selle heaks kiitis. Muudatused on redaktsioonilised ja nendega ei muudeta päritolunimetuse geograafilise piirkonna ulatust. Need on vajalikud seoses teatud kommuunide või nende osade ühinemise või jagunemisega või kommuunide nime muudatustega. Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud.

IV punkti alapunktis 1 b on tehtud samad muudatused samadel põhjustel.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 1.6 „Määratletud geograafiline piirkond“.

Pärast alapunkte a ja b on ettevõtjate teavitamiseks lisatud järgmine lause: „Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidil“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti alapunkti 1 a on lisatud, et „kasvatusaladel võivad olla maksimaalselt iga kuue rea järel läbikäigud laiusega 2–3,2 m, et võimaldada sobivate põllumajandusmasinate läbipääsu“. Varasemas eeskirjas ei lubatud ridade vahel vahemaad üle 2 meetri.

Ridadevaheline kaugus on oluline tegur taimkatte all oleva pindala arvutamisel, seda pindala arvestatakse päritolunimetusega veini tootva viinamarjaistanduse saagikuse arvutamisel. Selleks et tagada selle sätte kontrollitavus, on tootespetsifikaati lisatud ka keskmise ridadevahelise kauguse määratlus.

Need tootespetsifikaati lisatud uued eeskirjad on esitatud koonddokumendi punktis 1.5 „Veinivalmistustavad“

3.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti VI alapunktis 1 c on toestatud lehestiku kõrgust käsitlevat eeskirja muudetud, et seda kohandada viinapuudega, mille keskmine ridadevaheline kaugus on üle 1,6 meetri või võrdne 2 meetriga, ning viinapuudega, mille keskmine ridadevaheline kaugus on kuni 1,6 meetrit. Samas on mõlemat tüüpi viinapuude puhul lisatud, et „toestatud lehestiku kõrgus peab võimaldama vähemalt 1,2 ruutmeetrit taimkatte välispinda ühe kilogrammi viinamarjade tootmiseks“.

Need veinivalmistustavade täiendused tagavad piisava päikesevalgusele avatud lehepinna, et võimaldada viinamarjadel saavutada rahuldava küpsusastme. Need täiendused on osutunud vajalikuks, kuna Jura piirkonna viinamarjaistandustes toodetakse seda tüüpi veini viinamarjadest, mis pärinevad viinapuudelt, mis on istutatud viinamarjaistanduse minimaalsest istutustihedusest tihedamalt; sellega vähendatakse viinapuude ridadevahelist kaugust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Maatüki maksimaalne keskmine koormus ja saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti 1 alapunktis d on suurendatud maatüki maksimaalset keskmist koormust 16 000 kilogrammini hektari kohta nende kasvatusalade puhul, kus viinapuude ridadevaheline kaugus on kuni 1,6 meetrit. Nende viinapuude istutustihedus on suurem kui keskmise ridadevahelise kaugusega üle 1,6 meetri istutatud viinapuude oma, kusjuures seoses viinamarjaistanduses kasutatavate muude kasvatusreeglitega kannavad need viinapuud rohkem viinamarju.

Punkti VIII alapunktis 1 on saagikust suurendatud 78 hektoliitrini hektari kohta seoses nende kasvatusaladega, kus viinapuude ridadevaheline kaugus on kuni 1,6 meetrit. Suurema viinapuude istutustiheduse puhul on kasvatusala saagikust ja maksimaalset koormust suurendatud, kuna istutustihedus ja lehestiku kõrgus võimaldavad saavutada sellise tootlikkuse taseme; samal ajal on tagatud toodangu eeldatud kvaliteediomadused.

Saagikuse näitaja on endiselt 74 hl/ha nende kasvatusalade puhul, kus viinapuude ridadevaheline kaugus on suurem kui 1,6 meetrit ja väiksem kui 2 meetrit.

Lisatud on lõik, milles on täpsustatud, et maatüki kasutamise eeldeklaratsiooni puudumise korral (selle deklaratsiooni esitamise kohustus oli ette nähtud juba 2011. aastal kinnitatud tootespetsifikaadi II peatükis) võrdub maksimaalne lubatud saagikus päritolunimetuse „Côtes du Jura“ (valge vein) saagikusega vaadeldaval koristusaastal, kui see on väiksem kui nimetuse „Crémant du Jura“ jaoks lubatud saagikus. See eeldeklaratsioon lihtsustab selliste kontrollimeetmete võtmist, mis võimaldavad jälgida veini „Crémant du Jura“ tootmise spetsiifilisi tingimusi ning põhjendavad suurema saagikuse kohaldamist võrreldes geograafilise piirkonna vaiksete veinidega.

I peatüki punkti VIII alapunktis 2 „Viljakandvuse algus“ on kogusaagikust suurendatud 90 hektoliitrini hektari kohta nende kasvatusalade puhul, kus viinapuude ridadevaheline kaugus on kuni 1,6 meetrit.

Kogusaagikus on endiselt 80 hl/ha nende maatükkide puhul, kus viinapuude ridadevaheline kaugus jääb vahemikku 1,6–2 meetrit.

Nende muudatustega on võetud arvesse Jura piirkonna viinamarjakasvatustes täheldatud saagikuse muutumist nende viinapuude puhul, mida kasutatakse vahuveini (crémant) tootmiseks. Saagikust võib suurendada kuni näitajani, mis on lubatud suurema istutustihedusega viinapuude puhul; sätestatud lubatud minimaalne valgusele avatud lehepind tagab viinamarja piisava küpsusastme, pidades silmas saagi eeldatavat kvaliteeti.

Maksimaalse saagikuse muudatus tehakse ka koonddokumendi punktis 1.5.2.

5.   Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti VI alapunkti 2 punktis a on suuremal kallakul asuvate ilma veekogumissüsteemita kasvatusalade puhul asendatud maksimaalne ridade pikkus külvatud või spontaanse taimkatte hooldamise kohustusega. See uus nõue võimaldab paremini kontrollida erosiooni ning sellega võetakse arvesse kontrollitud taimkatte väljakujundamist viinamarjaistanduses.

I peatüki punkti VI alapunkti 2 alapunktides a ja b on välja jäetud nende eeskirjade rakendamise ja kohaldamise alguskuupäev uutes viinamarjaistandustes.

Kasutusel olevad kasvatusviisid võimaldavad kohaldada neid eeskirju kõikide viinapuude suhtes.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Saagikoristuse alguskuupäev

Tootespetsifikaadi I peatüki VII punkti 1 alapunkt a: saagikoristuse alguskuupäeva ei ole enam vaja kindlaks määrata. Saagikoristuse alguskuupäeva määrab kindlaks ettevõtja iga oma kasvatusala jaoks sõltuvalt viinamarjade küpsusastmest ning võttes arvesse tootespetsifikaadis sätestatud minimaalse suhkrusisalduse nõuet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Pudelitesse villimine

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti IX alapunkti 2 alapunkti c on lisatud lause „Pudelitesse villimine on lubatud üksnes lähteveinide jaoks, mis on kontrollikavas kindlaksmääratud tingimustel tehtud organoleptilise uuringu kohaselt nõuetele vastavad“.

See nõue on lisatud selleks, et takistada teist kääritamist lähteveinide puhul, mis võib kahjustada lõpptoote omadusi.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti IX alapunktis 4 on täpsustatud, et pakendatud toodangu ladustamiseks eraldi koha kindlaksmääramise nõue hõlmab ka settel laagerdunud veine; see on vajalik selleks, et tagada seda tüüpi veini jaoks määrava tähtsusega etapi – teise käärimise – eeldatav kvaliteet ning lihtsustada selle kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Põhjuslik seos

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti X alapunkti 3 esimeses lõigus on lauses „Tootespetsifikaadis esitatud tootmistingimused toetavad nende muldade säilimist (ridade pikkuse piiramine, haljastatud ribad jne) ja piiravad erosiooniga seotud ohtusid“, sõnad „ridade pikkuse piiramine“ välja jäetud.

See väljajätmine on seotud uue viinamarjakasvatustavasid hõlmava nõudega: kohustusega hooldada külvatud või looduslikku taimkatet (punkti VI „Viinamarjakasvatustavad“ alapunkt 2), mis asendab ridade maksimaalse pikkusega seotud nõude. Uus nõue võimaldab erosiooni paremini kontrolli all hoida ning sellega võetakse arvesse hooldatava taimkatte väljaarendamist viinamarjaistanduses.

See muudatus on esitatud koonddokumendi punktis 1.8 „Põhjuslik seos“.

10.   Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti XI alapunktis 1 on enne 1. augusti 1994 rajatud istanduste puhul, mis ei vasta minimaalse istutustiheduse nõudele, piiratud üleminekuperioodi, mille kestel nendelt kasvatusaladelt pärinevaid viinamarju on lubatud kasutada kontrollitud päritolunimetusega veini tootmiseks, 2024. aasta (k.a) saagikoristusega, varasemalt oli sätestatud võimalus kasutada seda õigust kuni nende viinapuude väljajuurimiseni.

Täpsustatud on, et nende maatükkide puhul kohaldatakse ülejäänud nõudeid samalaadselt nende kasvatusaladega, kus viinapuude ridadevaheline kaugus on suurem kui 1,6 meetrit ja väiksem kui 2 meetrit.

Punkti XI alapunkt 3 on välja jäetud, kuna periood, mille jooksul villimistoimingute puhul oli võimalik kasutada erimeedet, mis hõlmas toote tarbijatele turustamise kuupäeva, on möödunud.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Maatükkide kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki punkti I alapunktis 1 on selle deklaratsiooni esitamise või selle vaikimisi taasesitamise tühistamise viimane kuupäev viidud 1. juunilt üle 30. juunile, et võimaldada ettevõtjatel saada parem ettekujutus tulevase koristushooaja eripäradest ning teha viinamarjade kasutamise kohta asjakohasemad valikuotsused.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Taotluse deklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki punkti I alapunktis 5 on sätestatud, et selles deklaratsioonis esitatud andmetele tuleb kindlasti lisada lähteveini partii number, mis võimaldab tagada toodangu jälgitavuse pärast organoleptilist uuringut (lähtevein).

Selle teabega tõhustatakse sellise nõude täitmist, mille kohaselt ei ole lubatud veini „Crémant du Jura“ valmistamiseks kasutada lõpptoodangu kvaliteeti kahjustada võivaid lähteveine.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki punktis I on ajakohastatud peamiste kontrollitavate punktide ja vastavate hindamismeetodite tabelit, lisatud on teatavad I peatükis tehtud muudatused ja täpsustatud mõnda hindamismeetodit.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14.   Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki punktis I esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta septembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrollimeetmeid rakendab sertifitseerimisasutus.

Kontrolliasutuse viide COFRACi akrediteerimisstandardile on välja jäetud, kuna see viide muutub küllalt tihti ja seetõttu tuleks asjakohase teabe esitamiseks iga kord tootespetsifikaati muuta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Crémant du Jura

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete või roosade kvaliteetvahuveinidega.

| a) | Viinamarjavirde rikastamisel ei tohi veinide üldalkoholisisaldus pärast teist kääritamist ja enne sette eemaldamist ületada 13 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Viinamarjavirde rikastamisel ei tohi veinide üldalkoholisisaldus pärast teist kääritamist ja enne sette eemaldamist ületada 13 mahuprotsenti.

| b) | Hapete üldsisaldus, lenduvate hapete sisaldus, vääveldioksiidi üldsisaldus, suhkru sisaldus ja 20 °C juures mõõdetud süsinikdioksiidi ülerõhk on sätestatud liidu eeskirjadega.
  Valge vahuvein, mis on valmistatud enamasti viinamarjasordist ‛Chardonnay B’, on õrn ja peenekoeline. Veini lõhnabukett on terviklik, kuid mahe, selles on sageli tunda õuna, pagaritoodete ja sarapuupähkli nüansse.
  Roosa vahuvein on valmistatud peamiselt viinamarjasordist ‛Pinot noir N’. Veinil on sageli punaste marjade lõhna- ja maitsenüansid.






  Üldised analüütilised omadused |
| --- | --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

b)

Hapete üldsisaldus, lenduvate hapete sisaldus, vääveldioksiidi üldsisaldus, suhkru sisaldus ja 20 °C juures mõõdetud süsinikdioksiidi ülerõhk on sätestatud liidu eeskirjadega.

Valge vahuvein, mis on valmistatud enamasti viinamarjasordist ‛Chardonnay B’, on õrn ja peenekoeline. Veini lõhnabukett on terviklik, kuid mahe, selles on sageli tunda õuna, pagaritoodete ja sarapuupähkli nüansse.

Roosa vahuvein on valmistatud peamiselt viinamarjasordist ‛Pinot noir N’. Veinil on sageli punaste marjade lõhna- ja maitsenüansid.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

| a) | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

a)

Puutükkide kasutamine on keelatud.

| b) | Roosade veinide puhul on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. |
| --- | --- |

b)

Roosade veinide puhul on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

| c) | Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

| d) | Pressimiskohad peavad vastama saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, viinamarjade pressi etteandmise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

Pressimiskohad peavad vastama saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, viinamarjade pressi etteandmise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele.

Viljelustavad

Istutustihedus

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta, välja arvatud terassidel kasvavate viinapuude korral;

seoses viinapuudega, mis ei kasva terrassidel, ja terrassidega, millel on vähemalt kaks viinapuude rida, võib iga tüve jaoks jääda kuni 2 ruutmeetrit pinda, selle pindala arvutamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus; viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Sobivate põllumajandusmasinate läbipääsemiseks võivad kasvatusaladel olla vahekäigud, mille laius on 2–3,2 meetrit, lubatud on kuni üks vahekäik kuue rea kohta.

Viinapuude ridade vahelise keskmise vahemaa arvutamiseks jagatakse kasvatusala maksimaalne laius selle maatüki kasvatusala kõige laiemas kohas olevate tegelike ridade arvuga.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamisel kasutatakse kas ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või võrsete lühikeseks lõikamist (Royat’ nöörpuu vorm); tüve kohta jäetakse kuni 20 punga ja hektari kohta kuni 120 000 punga;

Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni 10 punga, samuti on lubatud jätta kuni 2 uuendusvõrset 2 pungaga.

Saagi transportimine

Viinamarju on lubatud vedada mittehermeetilistes anumates tingimustel, mis võimaldavad tagada viljade terviklikkuse ning transportimise käigus tekkinud mahla eemaldamise.

b.   Maksimaalne saagikus

Kasvatusalad, kus viinapuude ridade keskmine vahekaugus on kuni 1,6 meetrit

90 hektoliitrit hektari kohta

Kasvatusalad, kus viinapuude ridade keskmine vahekaugus on suurem kui 1,6 meetrit ja ei ületa 2 meetrit

80 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| a) | Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub vastavalt pädeva riikliku komitee 16. novembril 2010 heakskiidetud otsusele 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (ainult endise Saint-Laurent-La-Roche’i territoorimi ulatuses), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (ainult endiste Grusses’i, Vercia ja Vincelles’i kommuunide territooriumide ulatuses), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur. |
| --- | --- |

a)

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub vastavalt pädeva riikliku komitee 16. novembril 2010 heakskiidetud otsusele 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (ainult endise Saint-Laurent-La-Roche’i territoorimi ulatuses), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (ainult endiste Grusses’i, Vercia ja Vincelles’i kommuunide territooriumide ulatuses), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur.

| b) | Veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine võib samuti toimuda vastavalt pädeva riikliku komitee 16. novembril 2010 heakskiidetud otsusele 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (ainult endise Crançot’ kommuuni territooriumi ulatuses), Pont-du-Navoy. |
| --- | --- |

b)

Veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine võib samuti toimuda vastavalt pädeva riikliku komitee 16. novembril 2010 heakskiidetud otsusele 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (ainult endise Crançot’ kommuuni territooriumi ulatuses), Pont-du-Navoy.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Chardonnay B

Pinot gris G

Pinot Noir N

Poulsard N – Ploussard

Savagnin Blanc B

Trousseau N

8.   Seos(ed)

Teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Nimetuse „Crémant du Jura“ geograafiline piirkond kuulub Rovermonti looduslikku piirkonda ja seda piiravad: idast Jura mägede esimene lubjakiviplatoo, kõrgusega 550 meetrit, läänest tasandik, mis moodustab Bresse’i nõo idapoolse piiri. Viinamarjakasvatusala hõlmab – katkestustega – 80 kilomeetri pikkuse ja 2–5 kilomeetri laiuse riba, mis põhiosas kaldub lääne suunas ja paikneb kõrgusel 300–450 meetrit.

Piirkonnas on keeruline küngastest moodustunud ahelik, mis paikneb põhja-lõuna suunal ja erineb põhireljeefist, milles on valdavad samasuunalised 50–100 meetri sügavused madalamad nõod. Selline maastik on otseselt seotud Jura’ mäestiku nihkega Bresse’i madaliku suunas seoses Alpi mägede kerkimisega: tasane põhireljeef vastab Jura mägede esimese platoo servale, geoloogiliselt on tegemist kesk-juura ajastust pärineva kõva lubjakivikihiga, mis paikneb triiase ja varasest juura ajastust pärinevatel mergli- ja savikihtidel; künkad kujutavad endast platoost eraldunud (soomuselisi) kilde, mis on nihkunud üksteisega kattuvate kerkemurrangute esiküljele. Üldjuhul on nende põhja-lõunasuunaline pikkus suurem (2–3 km) kui ida-läänesuunaline (0,5–1 km). Nende lubjakivialade suur vastupidavus erosioonile on võimaldanud neil geograafilise piirkonna maastikus püsima jääda. Madalamad kohad on seevastu merglise aluspinnaga. See aluspind pärineb algselt enam kui 200 meetri paksusest merglikihist, mis on Bresse’i tasandikule kandunud tükkidena geoloogilise nihke käigus.

Pehmele merglikihile on erosioon tugevalt mõjunud, moodustades järske pinnavorme. Suurem osa viinamarjade kasvatusaladest asub kas mäeküljel või selle jalamil allpool platoo metsavööndit või mäejalami hajutatud küngaste päikesele paremini avatud nõlvadel. Lubjakivi leidub siin kõikjal. See vett läbilaskev ja lahustuv kivim on viinamarja ja eriti Jura piirkonna viinamarjasortide jaoks väga sobiv. Lubjakiviplatoo servades on pinnas küllalt mitmekesise koostisega, siin leidub merglit, savi ja lubjakiviveeristikku.

Geograafilises piirkonnas valitseb jahedapoolne ja rohkete sademetega ookeaniline kliima, milles on samas kontinentaalse kliima mõjutusi: temperatuuri suur kõikumine aasta lõikes, aasta keskmine temperatuur 10,5 °C, soe ja niiske suvi. Aastane sademete hulk on üle 1 000 mm, sademed on aasta ringi ühtlaselt jagunenud.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Jura piirkonna viinamarjakasvatuspiirkond oli olemas juba Rooma impeeriumi aegadel. Esimesed ajalootõendid Jura viinamarjakasvatuspiirkonna kohta pärinevad aastast 1000.

Ka vahuveinide valmistamisel Jura piirkonnas on pikk ajalugu; tootmismeetod, mis hõlmab pudelites toimuvat teist käärimist, pärineb XVII sajandist. Tegemist on traditsioonilise tootmisega ja isegi selliste kontrollitud päritolunimetuste nagu „Arbois“ ja „L’Etoile“ puhul suunati osa toodangust vahuveinide valmistamiseks. Need Jura piirkonna vahuveinid on hästi tuntud. XX sajandil olid veinitootjate perekonnad spetsialiseerunud vahuveinide tootmisele ning kvaliteetveinide tootmismeetodeid on täiustatud. Need on viinamarjade terviklikkuse tagamine, õrnad pressimistehnikad, pikaajaline hoidmine horisontaalasendis, pudelites, kus toimub teine kääritamine.

Kontrollitud päritolunimetusena tunnustati veini „Crémant du Jura“9. oktoobril 1995. Sellest tingitult lõpetasid tootjad selliste teiste Jura piirkonna kontrollitud päritolunimetusega vahuveinide tootmise, nagu „Arbois“, „Côtes du Jura“ ja „L’Étoile“.

Jura piirkonnas kasutatavaid viinamarjasorte on seal kasvatatud juba sajandeid. Viinamarjakasvatajad on valinud kolm tüüpilist Jura piirkonna viinamarjasorti: sort ‛Poulsard N’, mille kasvatamisest Jura piirkonnas on säilinud kirjalikud tõendid alates 1620. aastast; sort ‛Trousseau N’, mille kohta Jura piirkonnas on kindlaid andmeid alates 1732. aastast; ja sort ‛Savagnin B’, mille kasvatamise kohta on tõendeid alates 1717. aastast. Piirkonnas on kasutusele võetud ka kaks naabruses asuvast Burgundia piirkonnast pärinevat viinamarjasorti: sort ‛Chardonnay B’, mida kasvatatakse Jura piirkonnas alates 1717. aastast, ja sort ‛Pinot Noir N’, mille kohta kõige vanem teadaolev viide pärineb 1385. aastast nime ‛Savagnin noir’ all. Kõiki neid sorte kasutatakse veini „Crémant du Jura“ tootmiseks.

2009. aastal toodeti 310 hektaril 17 000 hektoliitrit valget vahuveini ja 2 000 hektoliitrit roosat vahuveini.

Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Valge vahuvein, mis on valmistatud enamasti viinamarjasordist ‛Chardonnay B’, on õrn ja peenekoeline. Veini lõhnabukett on terviklik, kuid mahe, selles on sageli tunda õuna, pagaritoodete ja sarapuupähkli nüansse.

Roosa vahuvein on valmistatud peamiselt viinamarjasordist ‛Pinot noir N’. Veinil on sageli punaste marjade lõhna- ja maitsenüansid.

Põhjuslik seos

Viinamarjade eriomadused tulenevad lubjakiviveeristikuga kaetud merglisest pinnasest (savi-lubjakivimullad). Pinnase sügavam osa on püsivalt jahe, ülemistes kihtides aitab tihe lubjakiviveeristikku sisaldav kiht kaasa pinnase heale soojenemisele ja läbilaskevõimele. Tootespetsifikaadis esitatud tootmistingimused toetavad nende muldade säilimist (haljastatud ribad jne) ja piiravad erosiooniga seotud ohtusid.

Vahuveinide tootmise traditsioon Jura piirkonnas on võimaldanud põlvkondade jooksul kohandada iidseid tootmismeetodeid. Tervete viinamarjade koristamine mittehermeetilistesse kastidesse ning väga õrn ja järk-järgult tugevnev pressimine lubavad säilitada viinamarja iseloomulikud omadused, eeskätt aitavad avalduda looduskeskkonnaga seotud lõhna- ja maitseomadustel.

Seetõttu järgivad pressimiskeskused rangeid nõudeid ja nende suhtes kohaldatakse range kontrolliga heakskiitmismenetlust. Pikk hoidmine settel pudelis toimuva teise kääritamise ajal soodustab järelmaitse väljakujunemist ning veini päritoluga seotud omaduste säilimist.

1734. aastal kirjeldas üks Poligny veinitootja, kelle nimi oli CHEVALIER, üksikasjalikult meetodit, mille abil ta valmistas „halli veini, mida tehakse nagu Champagne’i veini“. Alates XVII sajandi algusest kasutati vahuveinide kohta nimetust „vin fou“ (hull vein), mille turustamisega tegeles üks oluline Arbois’ piirkonna kaupmees.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (ei kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Õigusraamistik:

Siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

| a) | Kõik viinamarjade tootmisetapid alates viinamarjade korjamisest kuni sette eemaldamiseni peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

a)

Kõik viinamarjade tootmisetapid alates viinamarjade korjamisest kuni sette eemaldamiseni peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

| b) | Veinid pakendatakse geograafilises piirkonnas, sest teine kääritamine toimub pudelis. |
| --- | --- |

b)

Veinid pakendatakse geograafilises piirkonnas, sest teine kääritamine toimub pudelis.

| c) | Villimine klaaspudelitesse, milles toimub teine käärimine, leiab aset alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist. |
| --- | --- |

c)

Villimine klaaspudelitesse, milles toimub teine käärimine, leiab aset alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist.

| d) | Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt 12 kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna alates villimiskuupäevast. |
| --- | --- |

d)

Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt 12 kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna alates villimiskuupäevast.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3639eb82-2655-461f-a811-87ed70ec6303

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 19.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 136/19

---

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 136/09)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„MEJILLÓN DE GALICIA“ / „MEXILLÓN DE GALICIA“

ELi nr: PDO-ES-0165-AM02 – 18.9.2020

KPN (x) KGT ( )

1.   Nimetus

„Mejillón de Galicia“ / „Mexillón de Galicia“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Liiki Mytilus galloprovincialis kuuluv värske rannakarp, mida kasvatatakse ujuvplatvormide süsteemina kokku ühendatud parvedel.

Mytilus galloprovincialis

Kõnealune rannakarp on kahepoolmeline karploom, mille karp koosneb kahest ühesugusest poolmest, mis on kaltsiumkarbonaadist ja mida katab väliskiht (periostracum). Kuna peamine tootmispiirkond on Rías Gallegas [üleujutatud jõeorud], kus vohab rikkalik meretaimestik ja -loomastik, kinnituvad karbi väliskihi külge sageli sellised liigid nagu nuivähid, rõngussid, samblad ja vetikad.

periostracum

Rannakarbi liha on seespool. See on tavaliselt oranži varjundiga kreemjat värvi ja hõlmab kahte mahlakat sagarat, mille servas on looklev tumelilla riba.

Rannakarbid võib määruse (EÜ) nr 853/2004 kohaselt jaemüügiturule viia värskelt tarbimiseks ja kaitstud päritolunimetuse „Mejillón de Galicia“ all, kui need on enne läbinud puhastus- ja väljastuskeskuse. Selleks et rannakarbi kasvatamise geograafilise keskkonna teguritest sõltuvad omadused ja kvaliteet ei muutuks, tuleb need puhastada A Coruña ja Pontevedra provintsi Rías Gallegase mereveega.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toimingud – alates seemne saamisest kuni lõpptoote töötlemiseni enne selle müügiks ettevalmistamist ja turuleviimist – tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Reguleeriv asutus kasutab oma märgist, mille järgi peab olema võimalik teha kindlaks kõik pakendid, mis sisaldavad kaitstud päritolunimetusega rannakarpe. Kõnealusel märgisel peavad logo all olema selgesti eristatavalt sõnad „Denominación de Origen Protegida Mexillón de Galicia“. Lisaks peavad märgisel olema tunnuskoodid, mille abil määratakse üheselt kindlaks kehtestatud nõuetele vastavad rannakarbid.

Tooteid, mille valmistamisel on peamise toorainena kasutatud rannakarpe „Mejillón de Galicia“ KPN (ka säilitatud või tehnoloogiliselt töödeldud kujul), võib turustada pakendites, millel on sõnade „Elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia“ (Toodetud kaitstud päritolunimetusega rannakarbist „Galiitsia rannakarp“) kõrval omal äranägemisel kasutatud ELi logo ning nimetatud sõnadega sama suurte või väiksemate tähtedega märge, et

| — | kaitstud päritolunimetusega rannakarbid „Mejillón de Galicia“ on selle tooteliigi ainus koostisosa ja |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetusega rannakarbid „Mejillón de Galicia“ on selle tooteliigi ainus koostisosa ja

| — | tootjatel, kes kasutavad oma toodetel sõnu „Elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia“, on selleks vastav luba. |
| --- | --- |

—

tootjatel, kes kasutavad oma toodetel sõnu „Elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia“, on selleks vastav luba.

Kaitstud päritolunimetuse „Mejillón de Galicia“ registreerimisega antud intellektuaalomandi õiguste omanikuna lubab reguleeriv asutus kasutada kõikide selliste toodete märgistusel olevaid sõnu ja logosid, mida on tehnoloogiliselt töödeldud ja säilitatud.

Reguleeriv asutus kannab need tootjad, kellel on õigus kasutada sõnu „elaborado con Denominación de Origen Mejillón de Galicia“, asjaomastesse registritesse, millega tagatakse, et toode vastab nõuetele ning et sõnastust ja logo kasutatakse nõuetekohaselt.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond on Rías Gallegase sisemine mereala A Coruña ja Pontevedra provintsis, millel on luba kasvatada rannakarpe parvedel. Piirkond hõlmab järgmisi alasid: Ría de Ares-Sada, Ría de Muros-Noia, Ría de Arousa, Ría de Pontevedra ja Ría de Vigo.

Puhastus- ja väljastuspiirkonna alla kuuluvad üksnes järgmised rannikuprovintsid: A Coruña ja Pontevedra.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Ajalooliselt on rannakarbid olnud juba ammusest ajast peale Galicia ranniku elanike toidulaual. Selle kohta on leitud rohkesti tõestusmaterjali muinasasulatest (castros) ja ajaloolistest dokumentidest (Navaz, 1942, Vázquez Varela ja García Quintela, 1998, VVAA 1988 ja 1998, Senén-López Gómez, 1999). Lisaks kõnealustele allikatele tuleb rõhutada, et rannakarbid kuulusid varasematel aegadel ka kõige tähtsamate gastronoomiliste toodete hulka (nt Austria õukonnas pakuti neid viisil escabeche real, st kuninglikus marinaadis). Kahtlemata on Galicia ja selle ranniku ajalugu tihedasti rannakarpidega seotud. Kõnealune seos ulatub VI sajandisse e.Kr ja jätkub tänapäevani, mida kinnitavad paljud kohanimed, isikunimed, gastronoomiafestivalid (mejillonadas) jne. Galicia maastiku juurde kuuluvad tänapäeval lahutamatu osana üleujutatud jõeorgudes asuvad parved, mis annavad tunnistust rannakarbikasvatuse arengust. Välja on mõeldud isegi rannakarbikasvatusega seonduv erisõnavara: mexilla (rannakarbikasvatus), desdoble (harvendamine, mis on tootmisprotsessi osa) jne. Kõnealune ajalooline pärand on loonud ka erilise kasvatussüsteemi, mida tuntakse rahvusvaheliselt nime all Galician system ja milles kasutatakse selleks eraldi väljatöötatud varustust ja materjale ning traditsioonilisi töömeetodeid, mille abil valmib muust eristuv toode (López Capont, 1973; López Capont ja Fidalgo Fernández, 1977; Otero Pedrayo, 1980; Lorenzo, 1982; Calo-Lourido, 1985 a, b ja c).

castros

escabeche real

(mejillonadas

mexilla

desdoble

Galician system

Kui rääkida seosest loodusliku keskkonnaga, siis Rías Gallegase piirkonda käsitatakse ökosüsteemina ja seal toimub ulatuslik esmatootmine, mis hõlmab kahepoolmeliste molluskite, eelkõige rannakarpide kasvatamist. Kõnealused liigid on toiduahelas madalal astmel, mis on suure tootlikkuse jaoks hädavajalik. Rías Gallegase rannakarpide tootmiserinevused (kasvamine ja liha tootlikkus) tulenevad füsioloogilistest kohanemisprotsessidest, mis on seotud toitainete imendumisega (Fernández Reiriz y Labarta). Rías Gallegase piirkonnas kasvatatud rannakarpide eripära põhineb kasvatuspiirkonna ökosüsteemi omadustega kohanemisel ja on otseselt seotud toitainete kättesaadavuse ja kvaliteediga.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://mar.xunta.gal/sites/default/files/fileadmin/arquivos/mar/prego_condicions_dop_mexillon_de_galicia_2020.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

---