# Službeni list C 83/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 83 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.12. ožujka 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 83

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.12. ožujka 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 83/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 83/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10079 — SARP/Suez RV Osis) (
  1
  ) | 2 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 83/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) (
  1
  )

1

1

2021/C 83/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10079 — SARP/Suez RV Osis) (
  1
  )

1

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 83/03 | Tečajna lista eura — 11. ožujka 2021. | 3 |
| 2021/C 83/04 | Sažetak odluka Europske unije o odobrenjima za stavljanje u promet lijekova od 11. ožujka 2021.
  (Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća
  ) | 4 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 83/03

Tečajna lista eura — 11. ožujka 2021.

3

2021/C 83/04

Sažetak odluka Europske unije o odobrenjima za stavljanje u promet lijekova od 11. ožujka 2021.
  (Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća
  )

(Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

)

4

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 83/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M. 10043 — CDC/PBB/Capveriant) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 6 |
| 2021/C 83/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 83/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 83/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2021/C 83/09 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 17 |
| 2021/C 83/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 28 |
| 2021/C 83/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 35 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 83/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M. 10043 — CDC/PBB/Capveriant) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

6

2021/C 83/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

8

2021/C 83/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

9

DRUGI

Europska komisija

2021/C 83/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2021/C 83/09

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

17

2021/C 83/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

28

2021/C 83/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 83/01)

Dana 5. ožujka 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10178. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10178. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10079 — SARP/Suez RV Osis)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 83/02)

Dana 4. ožujka 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na francuskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10079. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10079. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/3

---

Tečajna lista eura (1)

11. ožujka 2021.

(2021/C 83/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1969 |
| JPY | japanski jen | 129,82 |
| DKK | danska kruna | 7,4366 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85670 |
| SEK | švedska kruna | 10,1295 |
| CHF | švicarski franak | 1,1066 |
| ISK | islandska kruna | 153,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,0910 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,154 |
| HUF | mađarska forinta | 365,88 |
| PLN | poljski zlot | 4,5760 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8840 |
| TRY | turska lira | 8,9028 |
| AUD | australski dolar | 1,5384 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5051 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2870 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6546 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6032 |
| KRW | južnokorejski von | 1 353,09 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,8077 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7614 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5860 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 241,34 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9163 |
| PHP | filipinski pezo | 57,971 |
| RUB | ruski rubalj | 88,0432 |
| THB | tajlandski baht | 36,570 |
| BRL | brazilski real | 6,7039 |
| MXN | meksički pezo | 24,7978 |
| INR | indijska rupija | 86,8880 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1969

JPY

japanski jen

129,82

DKK

danska kruna

7,4366

GBP

funta sterlinga

0,85670

SEK

švedska kruna

10,1295

CHF

švicarski franak

1,1066

ISK

islandska kruna

153,30

NOK

norveška kruna

10,0910

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,154

HUF

mađarska forinta

365,88

PLN

poljski zlot

4,5760

RON

rumunjski novi leu

4,8840

TRY

turska lira

8,9028

AUD

australski dolar

1,5384

CAD

kanadski dolar

1,5051

HKD

hongkonški dolar

9,2870

NZD

novozelandski dolar

1,6546

SGD

singapurski dolar

1,6032

KRW

južnokorejski von

1 353,09

ZAR

južnoafrički rand

17,8077

CNY

kineski renminbi-juan

7,7614

HRK

hrvatska kuna

7,5860

IDR

indonezijska rupija

17 241,34

MYR

malezijski ringit

4,9163

PHP

filipinski pezo

57,971

RUB

ruski rubalj

88,0432

THB

tajlandski baht

36,570

BRL

brazilski real

6,7039

MXN

meksički pezo

24,7978

INR

indijska rupija

86,8880

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/4

---

Sažetak odluka Europske unije o odobrenjima za stavljanje u promet lijekova od 11. ožujka 2021.

(Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1)
  )

(2021/C 83/04)

| — | Izdavanje odobrenja za stavljanje u promet (članak 13. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća): Prihvaćeno













  Datum odluke | Naziv lijeka | INN (međunarodni nezaštićeni naziv lijeka) | Nositelj odobrenja za stavljanje u promet | Broj upisa u registar Zajednice | Farmaceutski oblik | Oznaka ATC (Anatomsko-terapijsko-kemijska klasifikacija lijekova) | Datum obavijesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.2021. | COVID-19 Vaccine Janssen | cjepivo protiv COVID-19 (Ad26.COV2-S [rekombinantno]) | Janssen-Cilag International NV
  Turnhoutseweg 30, 2340 Beerse, België | EU/1/20/1525 | Suspenzija za injekciju | J07BX03 | 11.3.2021. |

—

Izdavanje odobrenja za stavljanje u promet (članak 13. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća): Prihvaćeno

Datum odluke

Naziv lijeka

INN (međunarodni nezaštićeni naziv lijeka)

Nositelj odobrenja za stavljanje u promet

Broj upisa u registar Zajednice

Farmaceutski oblik

Oznaka ATC (Anatomsko-terapijsko-kemijska klasifikacija lijekova)

Datum obavijesti

11.3.2021.

COVID-19 Vaccine Janssen

cjepivo protiv COVID-19 (Ad26.COV2-S [rekombinantno])

Janssen-Cilag International NV

Turnhoutseweg 30, 2340 Beerse, België

EU/1/20/1525

Suspenzija za injekciju

J07BX03

11.3.2021.

Zainteresirane osobe koje žele na uvid dobiti javno izvješće o procjeni predmetnih lijekova i odluka koje se na njih odnose trebale bi se obratiti:

| European Medicines Agency |
| --- |
| Domenico Scarlattilaan 6 |
| 1083 HS Amsterdam |
| NETHERLANDS |

European Medicines Agency

Domenico Scarlattilaan 6

1083 HS Amsterdam

NETHERLANDS

---

(1)  SL L 136, 30.4.2004., str. 1.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/6

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M. 10043 —
  CDC/PBB/Capveriant)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 83/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | CAPVERIANT GmbH („Capveriant”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

CAPVERIANT GmbH („Capveriant”, Njemačka),

| — | Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”, Njemačka), i |
| --- | --- |

—

Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”, Njemačka), i

| — | Caisse des dépôts et consignations („CDC”, Francuska). |
| --- | --- |

—

Caisse des dépôts et consignations („CDC”, Francuska).

Poduzetnici PBB i CDC stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Capveriant.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Capveriant: digitalna platforma koja povezuje subjekte iz javnog sektora kojima je potrebno financiranje i zajmodavce koji nude zajmove i obveznice, a pokrenuo ju je PBB 2018. na njemačkom tržištu, odnosno 2019. na francuskom. Platforma nudi i određene pomoćne usluge. |
| --- | --- |

—

Capveriant: digitalna platforma koja povezuje subjekte iz javnog sektora kojima je potrebno financiranje i zajmodavce koji nude zajmove i obveznice, a pokrenuo ju je PBB 2018. na njemačkom tržištu, odnosno 2019. na francuskom. Platforma nudi i određene pomoćne usluge.

| — | PBB: holding društvo grupe PBB koje posluje u području financijskog bankarstva, točnije u području komercijalnih nekretnina i usluga financiranja javnog sektora. PBB uglavnom pruža usluge kreditiranja. |
| --- | --- |

—

PBB: holding društvo grupe PBB koje posluje u području financijskog bankarstva, točnije u području komercijalnih nekretnina i usluga financiranja javnog sektora. PBB uglavnom pruža usluge kreditiranja.

| — | CDC: francuska javna ustanova s posebnim statusom koja sa svojim društvima kćerima čini javnu grupu koja služi općem interesu i gospodarskom razvoju zemlje. Grupa obavlja zadaće od općeg interesa kojima se podupiru javne politike koje provode francuska država i tijela lokalne vlasti. Ima dva glavna područja djelovanja: (i) javne usluge/aktivnosti od općeg interesa i (ii) poslovne aktivnosti na otvorenom tržištu. |
| --- | --- |

—

CDC: francuska javna ustanova s posebnim statusom koja sa svojim društvima kćerima čini javnu grupu koja služi općem interesu i gospodarskom razvoju zemlje. Grupa obavlja zadaće od općeg interesa kojima se podupiru javne politike koje provode francuska država i tijela lokalne vlasti. Ima dva glavna područja djelovanja: (i) javne usluge/aktivnosti od općeg interesa i (ii) poslovne aktivnosti na otvorenom tržištu.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10043 – CDC/PBB/Capveriant

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/8

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 83/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Kronospan Holdings P.L.C. (Njemačka, „Kronospan”), pod kontrolom Petera Kaindla, |
| --- | --- |

—

Kronospan Holdings P.L.C. (Njemačka, „Kronospan”), pod kontrolom Petera Kaindla,

| — | M. Kaindl OG. (Austrija, „M. Kaindl”), trenutačno pod zajedničkom kontrolom Petera Kaindla i Ines Benes-Kaindl. |
| --- | --- |

—

M. Kaindl OG. (Austrija, „M. Kaindl”), trenutačno pod zajedničkom kontrolom Petera Kaindla i Ines Benes-Kaindl.

Poduzetnik Kronospan stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom M. Kaindl.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Kronospan posluje diljem svijeta u području proizvodnje i prodaje ploča na bazi drva i njihove završne obrade. |
| --- | --- |

—

Kronospan posluje diljem svijeta u području proizvodnje i prodaje ploča na bazi drva i njihove završne obrade.

| — | M. Kaindl posluje na tržištima materijala na bazi drva, uključujući neobrađene i oplemenjene ploče od iverice, neobrađene i oplemenjene ploče vlaknatice srednje gustoće (MDF), ploče vlaknatice visoke gustoće (HDF), laminatne podne obloge, komponente i ukrasne laminate. |
| --- | --- |

—

M. Kaindl posluje na tržištima materijala na bazi drva, uključujući neobrađene i oplemenjene ploče od iverice, neobrađene i oplemenjene ploče vlaknatice srednje gustoće (MDF), ploče vlaknatice visoke gustoće (HDF), laminatne podne obloge, komponente i ukrasne laminate.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 83/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Deme Concessions NV („Deme Concessions”, Belgija), |
| --- | --- |

—

Deme Concessions NV („Deme Concessions”, Belgija),

| — | Caisse des Dépôts et des Consignations („CDC”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et des Consignations („CDC”, Francuska),

| — | Région Occitanie/Pyrénées-Méditerranée („Regija Okcitanija”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Région Occitanie/Pyrénées-Méditerranée („Regija Okcitanija”, Francuska),

| — | Port-La Nouvelle („Port-La Nouvelle”, Francuska), trgovačka luka u vlasništvu Regije Okcitanije. |
| --- | --- |

—

Port-La Nouvelle („Port-La Nouvelle”, Francuska), trgovačka luka u vlasništvu Regije Okcitanije.

Poduzetnici Deme Concessions preko investicijskog društva Nou Vela, CDC i Regija Okcitanija stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poslovanjem trgovačke luke Port-La Nouvelle putem jednonamjenskog javno-privatnog partnerstva.

Koncentracija se provodi na temelju ugovora o koncesiji za javne usluge.

2.

| — | Deme Concessions: upravljanje koncesijama u području pomorske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

Deme Concessions: upravljanje koncesijama u području pomorske infrastrukture,

| — | CDC: javni zajmovi i ulaganja te upravljanje privatnim sredstvima kojima javna tijela žele osigurati posebnu zaštitu, |
| --- | --- |

—

CDC: javni zajmovi i ulaganja te upravljanje privatnim sredstvima kojima javna tijela žele osigurati posebnu zaštitu,

| — | Regija Okcitanija: Francusko regionalno tijelo kojem pripada trgovačka luka Port-La Nouvelle, |
| --- | --- |

—

Regija Okcitanija: Francusko regionalno tijelo kojem pripada trgovačka luka Port-La Nouvelle,

| — | Port-La Nouvelle: trgovačka luka koja pripada regiji Okcitaniji i kojom trenutačno upravlja Gospodarska i industrijska komora departmana Aude. |
| --- | --- |

—

Port-La Nouvelle: trgovačka luka koja pripada regiji Okcitaniji i kojom trenutačno upravlja Gospodarska i industrijska komora departmana Aude.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/11

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 83/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„COSTIÈRES DE NÎMES”

PDO-FR-A0161-AM01

Datum obavijesti: 8.12.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Sorte vinove loze

Za svaku boju vina poželjna je ujednačenost nasada na svim česticama gospodarstva na kojem se proizvodi vino sa zaštićenom oznakom izvornosti „Costières de Nîmes”.

Tijelo za zaštitu i upravljanje zaštićenom oznakom izvornosti želi uvesti odredbu za mala poljoprivredna gospodarstva koja se ne mogu uskladiti s pravilima o udjelu sorti vinove loze u vinogradima. Stoga se, izuzev pravila koja se odnose na udio sorti utvrđenih u specifikaciji proizvoda za bijele sorte ružičastih vina, pravila o omjeru ne primjenjuju na gospodarske subjekte koji proizvode grožđe, ali ne proizvode vino od vlastitog uzgoja i koji obrađuju ukupnu površinu manju od 1,5 hektara (za sve boje vina) unutar razgraničenog područja čestice s kontroliranom oznakom izvornosti „Costières de Nîmes”.

2.   Način uzgoja vinove loze

Kako bi se očuvala svojstva tla koja su temeljni element područja, uvode se druge uzgojne prakse obuhvaćene poljoprivredno-okolišnim mjerama:

| — | zabranjeno je kemijsko i mehaničko uništavanje korova na uvratinama; |
| --- | --- |

—

zabranjeno je kemijsko i mehaničko uništavanje korova na uvratinama;

| — | zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama; |
| --- | --- |

—

zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama;

| — | unos sintetskog mineralnog dušika ograničen je na 30 jedinica po hektaru godišnje; |
| --- | --- |

—

unos sintetskog mineralnog dušika ograničen je na 30 jedinica po hektaru godišnje;

| — | zabranjena je upotreba plastičnog malča pri sadnji. |
| --- | --- |

—

zabranjena je upotreba plastičnog malča pri sadnji.

3.   Analitičke norme ružičastih vina

Intenzitet boje ružičastih vina modificiran je te intenzitet boje mora biti najviše 2. Donja granica intenziteta boje od 0,5 ukinuta je kako bi se omogućila proizvodnja blijedih ružičastih vina kakva potrošači očekuju na tržištu, a koja odgovaraju profilu vina sa zaštićenom oznakom izvornosti.

4.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere koje su istekle brišu se. Riječ je o odredbama koje se odnose na raspored usklađivanja s pravilima o sortama vinove loze i najvećim prosječnim opterećenjima po čestici čiji su rasporedi do berbe 2018. istekli.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Costières de Nîmes

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorija proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Crna vina

Vina s oznakom „Costières de Nîmes” mirna su i obuhvaćaju crna, bijela i ružičasta vina.

Sadržaj jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri u fazi pakiranja.

| — | Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti:






  — | Crna vina (s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najviše 14 %): 3 g/l. |
| --- | --- | --- |

—

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti:

—

Crna vina (s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najviše 14 %): 3 g/l.

| — | Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti većom od 14 %) : 4 g/l. |
| --- | --- |

—

Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti većom od 14 %) : 4 g/l.

| — | Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %.

| — | Nakon malolaktične fermentacije crna vina imaju modificirani intenzitet boje koji iznosi 6 ili više. |
| --- | --- |

—

Nakon malolaktične fermentacije crna vina imaju modificirani intenzitet boje koji iznosi 6 ili više.

| — | Ukupna kiselost i sadržaj hlapljivih kiselina u crnim vinima utvrđeni su propisima Zajednice. |
| --- | --- |

—

Ukupna kiselost i sadržaj hlapljivih kiselina u crnim vinima utvrđeni su propisima Zajednice.

| — | Crna vina uglavnom se proizvode od sorti grenache noir N, mourvèdre N i syrah N. |
| --- | --- |

—

Crna vina uglavnom se proizvode od sorti grenache noir N, mourvèdre N i syrah N.

Crna vina, proizvedena većinom od sorti grenache N i syrah N, prije svega su vina nastala zahvaljujući znanju i iskustvu proizvođača. Kada su mlada, odlikuju se aromama crvenog voća te imaju prosječan potencijal za odležavanje, tijekom kojega se razvijaju više začinske i biljne note. Strukturirana i uravnotežena, ta vina pripadaju velikoj obitelji vina doline rijeke Rhône.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 140 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

140

Ružičasta vina

| — | Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %.

| — | Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: 4 g/l. |
| --- | --- |

—

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: 4 g/l.

| — | Ružičasta vina imaju modificirani intenzitet boje koji iznosi najviše 2. |
| --- | --- |

—

Ružičasta vina imaju modificirani intenzitet boje koji iznosi najviše 2.

| — | Osim normi u pogledu hlapljivih kiselina i sumporova dioksida, drugi analitički kriteriji utvrđeni su europskim propisima. |
| --- | --- |

—

Osim normi u pogledu hlapljivih kiselina i sumporova dioksida, drugi analitički kriteriji utvrđeni su europskim propisima.

| — | Ružičasta vina uglavnom se proizvode od sorti grenache noir N, mourvèdre N i syrah N. |
| --- | --- |

—

Ružičasta vina uglavnom se proizvode od sorti grenache noir N, mourvèdre N i syrah N.

Ružičasta vina općenito su živih boja i jako svježa te istodobno punog okusa s aromom koja se dugo zadržava u ustima. Imaju arome bobičastog crvenog voća i sušenog voća.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 14,28 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 180 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

14,28

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

180

Bijela vina

| — | Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %.

| — | Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: 4 g/l. |
| --- | --- |

—

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: 4 g/l.

| — | Osim normi u pogledu hlapljivih kiselina i sumporova dioksida, drugi analitički kriteriji utvrđeni su europskim propisima. |
| --- | --- |

—

Osim normi u pogledu hlapljivih kiselina i sumporova dioksida, drugi analitički kriteriji utvrđeni su europskim propisima.

| — | Bijela vina uglavnom se proizvode od sorti grenache blanc B, marsanne B i roussanne B. Uravnotežena su i živahna te imaju cvjetne arome, koje podsjećaju na bijelo cvijeće, i voćne arome, koje podsjećaju na agrume i voće s bijelim mesom.






  Opća analitička svojstva |
| --- | --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 14,28 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 180 |

—

Bijela vina uglavnom se proizvode od sorti grenache blanc B, marsanne B i roussanne B. Uravnotežena su i živahna te imaju cvjetne arome, koje podsjećaju na bijelo cvijeće, i voćne arome, koje podsjećaju na agrume i voće s bijelim mesom.

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

14,28

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

180

5.   Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu manji od 0,80 metara.

Svaki trs zauzima površinu od najviše 2,50 kvadratnih metara. Ta se površina dobiva množenjem razmaka između redova s razmakom između trsova.

| — | Rezidba se obavlja prije 1. svibnja. |
| --- | --- |

—

Rezidba se obavlja prije 1. svibnja.

| — | Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom s najviše šest reznika po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa. No vinova loza uzgojena u obliku kordonac Royat može se rezati s najviše 10 reznika po trsu, pri čemu svaki reznik može imati samo jedan pup. |
| --- | --- |

—

Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom s najviše šest reznika po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa. No vinova loza uzgojena u obliku kordonac Royat može se rezati s najviše 10 reznika po trsu, pri čemu svaki reznik može imati samo jedan pup.

| — | Sorte syrah N i viognier B mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot, s najviše deset pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku te jedan ili dva zamjenska reznika s najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Sorte syrah N i viognier B mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot, s najviše deset pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku te jedan ili dva zamjenska reznika s najviše dva pupa.

Navodnjavanje se može odobriti.

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Uz prethodno navedenu odredbu, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

crna i ružičasta vina

66 hektolitara po hektaru

bijela vina

70 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gard: Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Lédenon, Manduel, Meynes, Milhaud, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert, Vestric-et-Candiac.

7.   Glavne sorte vinove loze

Grenache N

Grenache blanc B

Marsanne B

Mourvèdre N – Monastrell

Roussanne B

Syrah N – Shiraz

8.   Opis povezanosti

Informacije o zemljopisnom području

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti „Costières de Nîmes” nalazi se na području koje na francuskom označava pojam „costière”. To je zemljopisni pojam za šljunčanu visoravan, mjestimično valovitu, koja se nalazi između Vistrenquea (depresije u Nîmesu u kojoj izvire rijeka Vistre) na sjeverozapadu, ravnica rijeka Gardon i Rhône na istoku i ravnice Camargue na jugu. Ta visoravan, koja obuhvaća cijeli niz brdašaca, dugačka je od sjeveroistoka do jugozapada oko 40 kilometara i široka oko 15 kilometara. Tako je to zemljopisno područje razgraničeno na 24 općine departmana Gard.

Klima je mediteranska, s velikim brojem sunčanih sati godišnje, u prosjeku 2 700, i jednim ljetnim razdobljem umjerene suše. Na tu klimu utječe mistral (sjeverni vjetar, hladan, suh, često jak) koji puše iz doline rijeke Rhône, ali joj pogoduju svježi morski povjetarci iz obližnje ravnice Camargue koje konvekcijski učinak uzrokovan podizanjem pregrijanog zraka od šljunčanog tla odvodi na šljunčanu visoravan, odnosno „costière”. Ublažavajući učinak tih povjetaraca povećava temperaturnu amplitudu između dana i noći.

Na prijelazu između tercijara i kvartara slivom rijeke Rhône tekle su moćne rijeke noseći veliku količinu materijala u obliku sloja kamenčića pomiješanih s crvenom pjeskovitom glinom. Ta najviša i stoga najstarija razina čini srž te visoravni i pruža joj jedinstvenost unatoč njezinoj veličini koja joj je donijela naziv najveće „terase iz doba vilafranka” u Europi. Tlo je više-manje duboko, vrlo šljunčano i uglavnom crveno, ovisno o migracijama gline u dubinu zbog površinskih voda. Ima dobru zalihu vode, koja nije pretjerana, i brzo se zagrijava.

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Tijekom 1920-ih proizvođači su osnovali sindikat kako bi definirali područje proizvodnje vina „Costières”. To je u srpnju 1942. dovelo do zahtjeva za priznavanje oznake izvornosti vina visoke kvalitete, a zatim do priznavanja kontrolirane oznake izvornosti 1986., prvo pod nazivom „Costières du Gard”, a zatim od 1989. pod nazivom „Costières de Nîmes”, u kojoj se upotrebljava termin terase, koja čini temelj tog zemljopisnog područja.

Na najjužnijem dijelu prijelaza između Languedoca i doline rijeke Rhône vinogradi zauzimaju površinu od približno 4 500 hektara, s prosječnom proizvodnjom od 220 000 hektolitara, koja uključuje crna vina (55 % proizvodnje), ružičasta vina (40 % proizvodnje) te ograničenu proizvodnju bijelih vina. Ta se vina proizvode u 15 zadružnih i stotinjak privatnih vinarija.

Četvrtina tih količina prodaje se izvan države, a od toga se gotovo polovica prodaje izvan Europske unije, prvenstveno u Kanadi.

Uzročna veza

Zahvaljujući jedinstvenoj povijesnoj i zemljopisnoj situaciji, smještenosti na prijelazu između dviju kolijevki civilizacije vina, koje predstavljaju Languedoc i Provansa, definiranom gradovima punima povijesti i kulture kao što su Nîmes, Beaucaire ili Saint-Gilles, u podnožju urgonskih vrhova i na terasi iz doba vilafranka koja s njima čini cjelinu, područje „costière” nudi zajednici proizvođača sve elemente potrebne za promicanje originalnosti proizvodnje koja se temelji na tradicionalnim znanjima i iskustvima pažljivo iskorištenima za postizanje najbolje kvalitete vina.

Prirodni čimbenici, koji se ističu zahvaljujući takvoj proizvodnji, imaju obilježja koja se očituju u potencijalu berbe koji su sačuvali vinogradari, posebno pravilima berbe i prijevoza ubranog grožđa utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

Čestice koje su posebno razgraničene za berbu grožđa nalaze se na terasi čije se tlo sastoji od šljunka iz doba vilafranka, lokalno poznatog pod nazivom „gress”, pomiješanog s pjeskovitom osnovom. Te čestice imaju optimalne uvjete odvodnje i poboljšani vodni režim zbog česte prisutnosti sloja gline, lokalno poznatog pod nazivom „gapans”, koji dobro zadržava vodu i time sprečava zastoj u dozrijevanju biljke tijekom suhih i vrućih ljetnih razdoblja.

Sloj šljunka, ponekad dubok i više metara, skladišti toplinu tijekom dana i otpušta je noću. Povišena dnevna temperatura tako stvara temperaturnu razliku koja pojačava konvekcijski učinak i privlači morske povjetarce iz Camarguea. Karakteristične za klimu tog zemljopisnog područja, povećane temperaturne amplitude čuvaju svježinu i složenost aroma, a suha i topla ljetna klima pogoduje dobrom sazrijevanju bobica. Svi ti prirodni čimbenici, zajedno s učestalošću mistrala, koji osigurava koncentraciju sadržaja šećera u grožđu i ograničava razvoj kriptogamnih bolesti, pogoduju održivosti proizvodnje vina na zemljopisnom području.

Oslanjajući se na pažljivo razgraničeno područje čestica te tradicionalne i restrukturirane nasade, zajednica proizvođača štiti originalnost svoje proizvodnje dijeljenjem zajedničkog znanja i iskustva, pritom ipak osiguravajući mogućnost izražavanja individualnosti.

U cilju poboljšanja ugleda vina zaštitom zemljopisnog područja i informiranjem o kvaliteti znanja i iskustva te zemljišta, u cilju upravljanja životnim okruženjem s namjerom da krajolik postane alat za razvoj i poboljšanje određenog područja, u cilju očuvanja prirodnih resursa održavanjem raznolikosti flore i faune, svi su relevantni partneri usvojili „Povelju o krajoliku i okolišu” (fr. Charte paysagère et environnementale) potpisanu 5. srpnja 2007., koja je priznata u „Međunarodnoj povelji iz Fontevrauda” (fr. Charte internationale de Fontevraud) u ožujku 2009.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, određeno odstupanjem za proizvodnju i razvoj vina, obuhvaća područja sljedećih općina:

| — | Departman Bouches-du-Rhône: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon; |
| --- | --- |

—

Departman Bouches-du-Rhône: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon;

| — | Departman Gard: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard. |
| --- | --- |

—

Departman Gard: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| a) | Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

a)

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

| b) | Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vignobles de la Vallée du Rhône” prema uvjetima navedenima u ugovoru potpisanom između raznih organizacija za zaštitu i upravljanje. |
| --- | --- |

b)

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vignobles de la Vallée du Rhône” prema uvjetima navedenima u ugovoru potpisanom između raznih organizacija za zaštitu i upravljanje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-30696315-75fd-4fdf-9d25-7274e3e529db

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/17

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2021/C 83/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAZINI UNIJE

„RECAȘ”

PDO-RO-A0027-AM01

Datum zahtjeva: 9.4.2019.

1.   Podnositelj zahtjeva i legitiman interes

Strukovno udruženje Vie Vin Recaș Timiș (AVV Recaș)

2.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Kategorija proizvoda od vinove loze |
| --- | --- |

☒

Kategorija proizvoda od vinove loze

| ☒ | Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

☒

Povezanost sa zemljopisnim područjem

| ☐ | Ograničenja stavljanja na tržište |
| --- | --- |

☐

Ograničenja stavljanja na tržište

3.   Opis i razlozi za izmjenu

3.1.   Dodavanje nove kategorije kvalitetnog pjenušavog vina

Opis i razlozi

Uvedena je nova kategorija kvalitetnog pjenušavog vina.

Shodno tomu, izmijenjeni su odjeljak I. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.3. jedinstvenog dokumenta.

Proteklih godina proveden je nadzor proizvodnje pjenušavog vina od osnovnih vina s ciljem proizvodnje kvalitetnih pjenušavih vina od grožđa koje se uzgaja na području grada Rekaša (Recaș). Odbori za certifikaciju kvalitete proveli su brojne procjene za vina s oznakom izvornosti, pri čemu su uzeli u obzir da osnovna vina koja se proizvode na tom području imaju svojstva koja odgovaraju svojstvima mirnih vina koja se proizvode na tom području od grožđa koje potječe iz terroira Rekaša i koje ima kvalitativna svojstva tog područja.

Kada se tradicionalna metoda proizvodnje kvalitetnih pjenušavih vina uvodila na nacionalnoj razini, ona su se proizvodila samo na području Rekaša, i to povremeno. Budući da se sorte grožđa koje se upotrebljavaju za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina prije toga nisu uzgajale na tom području, sadnja je započela tek tada, a prva je procjena radi certifikacije osnovnog vina za kvalitetno pjenušavo vino provedena 2011.

Uslijedilo je razdoblje tehnološke obnove vinarija uvođenjem moderne opreme te je, radi proizvodnje te vrste proizvoda i kao reakcija na tržišnu potražnju za njime, tradicionalna metoda proizvodnje kvalitetnih pjenušavih vina postala općeprihvaćena.

Tijekom razdoblja nadzora pjenušava vina proizvedena na području s oznakom izvornosti „Recaș” od osnovnih vina proizvedenih od grožđa koje je ondje uzgojeno osvajala su nagrade na nacionalnim i međunarodnim natjecanjima (srebrna medalja za Bendis Brut Rose iz 2011., Bendis iz 2012. i Bendis Brut Rose iz 2013. na natjecanju Concours Mondial Bruxelles 2012., 2013. i 2014.; srebrna medalja za Bendis Brut iz 2012. na natjecanju Effervescents du Monde 2013. u Francuskoj; i tri zvjezdice za Bendis iz 2011. na natjecanju International Summer Wines (Međunarodna ljetna vina) 2012. u Mainzu, u Njemačkoj), čime je potvrđena njihova kvaliteta i opravdana preporuka da ih se uvrsti u specifikaciju.

Uvođenjem novih kategorija kvalitetnog pjenušavog vina sa ZOI-jem „Recaș”, koja se odlikuju voćnim okusom, a posebno kiselošću i svježinom, potpuno je iskorišten potencijal tla i klime područja Rekaša, a pozornost potrošača usmjerena je na njihova svojstva koja proizlaze iz sirovina podrijetlom s tog zemljopisnog područja s posebnim klimatskim otiskom, zbog čega se razlikuje od drugih rumunjskih vinogradarskih regija.

Vino se proizvodi od sorti Fetească Regală, Mustoasă de Măderat i Chardonnay. Za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina upotrebljavaju se sorte Pinot Gris, Traminer Roz, Pinot Noir, Burgund Mare, Cadarcă, Syrah i Fetească Neagră.

3.2.   Uključivanje analitičkih svojstava nove kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino)

Opis i razlozi

Specifikacija je dopunjena kako bi se obuhvatila analitička svojstva kvalitetnih pjenušavih vina radi opisivanja tih parametara za novouvedenu kategoriju.

Zbog toga su izmijenjeni odjeljak XI. točka (a) specifikacije i odjeljak 1.4. jedinstvenog dokumenta.

3.3.   Navođenje organoleptičkih svojstava nove kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino)

Opis i razlozi

Nakon uvođenja kvalitetnog pjenušavog vina dodana su organoleptička svojstva (izgled, aroma i okus) kvalitetnih pjenušavih vina jer ih je bilo potrebno opisati nakon što je dodana nova kategorija vina.

Zbog toga su izmijenjeni odjeljak XI. točka (b) specifikacije i odjeljak 1.4. jedinstvenog dokumenta.

3.4.   Izmjena prinosa vina povećavanjem najveće razine prinosa

Opis i razlozi

Radi prilagodbe praksama proizvodnje kojima je moguće proizvesti visokokvalitetna pjenušava vina povećana je vinogradarska produktivnost za dopuštene sorte koje se uzgajaju na području na kojem se proizvode mirna i kvalitetna pjenušava vina.

Zbog toga su izmijenjeni odjeljci V. i VI. specifikacije i odjeljak 1.5.2. jedinstvenog dokumenta.

Izmjena je uvjetovana povećanjem gustoće sadnje u vinogradima na tom području zbog provedbe programa ponovne sadnje i restrukturiranja vinograda te zbog radova povezanih s tim postupkom radi uvođenja potpune mehanizacije.

Za proizvodnju vinâ sa ZOI-jem „Recaș” na razgraničenom području upotrebljavali su se vinogradi s malom gustoćom sadnje po hektaru zbog većih razmaka sadnje, gustoće od 2 222 do 2 778 trsova po hektaru, i stari klonovi s niskim potencijalom za prinos i kvalitetu grožđa. Međutim, od 2007. mnogi vinogradi na tom području zasađeni su s promijenjenom gustoćom sadnje kako bi se omogućila potpuna mehanizacija i iskoristile sorte koje imaju dovoljnu energiju klijanja radi osiguravanja većeg prinosa voća i zadržavanja razine kvalitete koja je u skladu sa zaštićenom oznakom izvornosti.

Kako bi se ostvarilo povećanje prinosa, tijekom pet uzastopnih godina i tri uzastopne godine u različitim razdobljima nadzirani su prosječni prinosi na cijelom području Rekaša, ovisno o posebnim svojstvima sorti čiji je uzgoj dopušten, kako bi se točno utvrdila najveća prikladna razina produktivnosti potrebna da bi se postigla kvaliteta vina obuhvaćenih ZOI-jem „Recaș”.

Zasađene sorte uglavnom su autohtone, ali bilo je i klonova koji su puno vrjedniji od standardnih sorti, a kod kojih se potencijal vidi u vinima proizvedenima s pomoću modernih tehnologija.

Zbog veličine grozdova i sadržaja soka u vakuolama bobica grožđa veće prinose imaju posebno sorte Mustoasă de Măderat, Syrah i Alicante Bouschet.

3.5.   Dodaci posebnim postupcima za proizvodnju nove kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino)

Opis i razlozi

Specifikacija je dopunjena kako bi se obuhvatili posebni postupci za proizvodnju nove kategorije kvalitetnih pjenušavih vina kao posljedica dodavanja te nove kategorije proizvoda.

Izmijenjeni su odjeljak IX. specifikacije i odjeljak 1.5.1. jedinstvenog dokumenta.

3.6.   Uključivanje, pri označivanju, dodatnih navoda koje se odnose na posebnu tehnologiju koja se upotrebljava za proizvodnju novouvedene kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino)

Opis i razlozi

Specifikacija (uvjeti označivanja) je dopunjena za novu kategoriju vina (kvalitetno pjenušavo vino) dodatnim navodom posebnih tehnologija koje se upotrebljavaju za proizvodnju te kategorije vina jer one podsjećaju na ugled zaštićene oznake izvornosti i utječu na percepciju potrošača o pjenušavom vinu „Recaș”.

Shodno tomu, izmijenjeni su odjeljak XII. specifikacije i odjeljak 1.9. jedinstvenog dokumenta.

3.7.   Uključivanje novih sorti grožđa odobrenih za mirna vina

Opis i razlozi

Popisu glavnih sorti dodane su nove sorte grožđa koje su odobrene za mirna vina.

Zbog toga su izmijenjeni odjeljak IV. specifikacije i odjeljak 1.7. jedinstvenog dokumenta.

Ta je prilagodba nužna kako bi se iskoristio aromatski potencijal sorti, održao ugled i diversificirao raspon sorti ZOI-ja „Recaș”, i za mirna i za kvalitetna pjenušava vina koja se od njih proizvode. Te se sorte uzgajaju u vinogradima koji su obuhvaćeni programom prenamjene/restrukturiranja vinograda.

Novouvedene sorte odabrane su nakon pomnog istraživanja rumunjskog tržišta, na kojem se počela razvijati i širiti niša za autohtone sorte i za sorte s manje tanina i intenzivnijim voćnim okusom. Diversifikacijom sorti omogućuje se širi raspon izražavanja aromatske složenosti, izražajnosti i originalnosti u kvalitetnim mirnim i pjenušavim vinima sa ZOI-jem „Recaș”, kako je navedeno za mirna vina koja se u toj vinogradarskoj regiji proizvode barem od 1318.

Stoga, dok u rumunjskim sortama kao što su Fetească Albă, Tămâioasă Românească i Negru de Drăgășani do izražaja dolazi terroir Rekaša, u sortama Viognier i Traminer roz naglašena je složenost primarnih aroma cvijeća, zelenog voća i koštuničavog voća (marelice i bijele breskve) koja je tipična za vina sa ZOI-jem „Recaș”, čime je ponovno prepoznata uloga sorte Alicante Bouschet u pojačavanju intenzivne boje vrhunskih crnih vina. Uvođenjem sorte Cabernet Franc, od koje se proizvode fina i složena vina, u kombinaciju grožđa nastavlja se ulaganje truda u izvlačenje maksimuma iz specifičnosti zapadne rumunjske vinogradarske regije.

3.8.   Navođenje tehnoloških postupaka za proizvodnju nove kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino)

Opis i razlozi

Specifikacija je dopunjena kako bi se obuhvatile informacije o posebnim tehnologijama koje se upotrebljavaju za proizvodnju nove kategorije kvalitetnih pjenušavih vina kao posljedica dodavanja te nove kategorije proizvoda.

Izmijenjeno je poglavlje IX. specifikacije proizvoda, ali jedinstveni dokument nije.

3.9.   Navođenje povezanosti sa zemljopisnim područjem za novu kategoriju vina (kvalitetno pjenušavo vino)

Opis i razlozi

Radi osiguravanja usklađenosti sa zakonodavstvom o uvođenju nove kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino) specifikacija je dopunjena tako da je povezanost sa zemljopisnim područjem navedenim u zakonodavstvu opisana dovoljno detaljno i za kategoriju kvalitetnog pjenušavog vina.

Zbog toga su izmijenjeni odjeljak II. specifikacije i odjeljak 1.8. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

RECAȘ

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Analitička i organoleptička svojstva – bijela vina

Muscat Ottonel: slamnatožute, zelenkastožute boje; tipična okusa muškata, zaokružena i s blagim natruhama baršuna.

Sauvignon: zelenkastožute boje, blage arome cvijeta vinove loze i bazge; ugodna voćna dugotrajna okusa.

Pinot gris: limunskožute boje, mirisa poljskog cvijeća; puna, intenzivna okusa, s karakterom i diskretnom natruhom začina.

Feteasca regala: limunskožute boje, nježne i svježe arome poljskog cvijeća; voćna, zaokružena okusa.

Sorte iz skupine rizling (Riesling de Rhin, Riesling Italian): blijedožute boje zelenkasta odsjaja, suptilne, ugodne arome sazrelog grožđa; razigrana i voćna okusa, s osobnošću, uravnotežena i ugodna naknadnog okusa.

Mustoasă de Măderat: zelenkastožute boje, prozirno, voćno, posebne i diskretne arome zelene jabuke, suptilno; dovoljno kiselo, uravnoteženo.

Chardonnay: zlatnožuto, karakteristične arome akacije, ima okus svježeg maslaca i meda kad je malo starije; masno, zaokruženo, baršunasto.

Fetească albă: slamnatožute boje, zelenkasto, s mirisom poluotvorena cvijeta vinove loze; skladno, s prirodnom finoćom tipičnom za kiselost kojom je prožeto zbog donjeg područja doline u kojoj se uzgaja.

Tămâioasă românească: zlatnožute, zelenkaste boje, specifična mirisa smirne i začina, s notama akacije i lipova meda u saću koje se osjete i u naknadnom okusu.

Traminer roz: posebne arome latica turske ruže i otvorenih cvjetova lipe; uljasta okusa.

Viognier: zelenkastožute boje zahvaljujući mineralnosti tla; cvjetne note jasmina, note dozrele marelice; suptilno pikantna voćnog okusa.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

250

Analitička i organoleptička svojstva – crna vina

Cabernet Sauvignon: grimiznocrvene boje do crvene boje opeke kod starijih vina, arome čilija, eukaliptusa, crnih grožđica i borovnica; biljna okusa, fine trpkosti, dozrijevalo u bačvi, sa suptilnim natruhama vanilije.

Merlot: rubin-crvene boje, arome šljive, crnog ribiza i maline, blago trpko i baršunasto, nakon starenja ima atraktivan buke s notama metvice i kave.

Pinot noir: smećkasto-crvenkaste boje, arome trešanja, malina i jagoda; starenjem dobiva arome grožđica, sijena i crnog papra.

Fetească neagră: granatnocrvene boje, s notama zelenog papra, starenjem dobiva arome crnog ribiza i suhih šljiva, a dozrijevanjem sklad i jasan buke.

Burgund mare: tamnocrvene boje, arome zrelog šumskog voća (crvenog ribiza, kupine, borovnice); uravnoteženo, dugotrajno, uravnotežena okusa trpkih tanina.

Cadarcă: aroma zrelog šumskog voća (ribiza, brusnica, kupina), baršunasto; u sušim uvjetima proizvode se vina s okusom klinčića.

Syrah: svijetlocrvene boje, arome papra i crne trešnje, blago pikantno, ostavlja trag slatkih, pikantnih nota.

Novac: intenzivne rubin crvene-boje, kod dozrelih vina crvene boje opeke, buke borovnica, pikantne arome klinčića, dobro integrirana tanina, fine kiselosti.

Negru de Drăgăşani: tamnocrvene boje, arome crne trešnje i zrele borovnice, s baršunastim okusom nakon dozrijevanja, dobro integrirane kiselosti, dugotrajna naknadnog okusa.

Alicante Bouschet: sorta Teinturier, bogata antocijanima, neutralna vina vrlo intenzivne boje.

Cabernet Franc: rubin-crvene boje, specifičnih aroma prezrelog šumskog voća, biljnih i travnatih nota, bodra, posebno ona iz regije sa ZOI-jem „Recaș”.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

Analitička i organoleptička svojstva – kvalitetna pjenušava vina

Kvalitetna pjenušava vina odlikuju se finoćom, svježinom, prirodnošću, aromama fermentacije s natruhama cvijeća, meda, lagano prosušenog sijena te notama dobivenim autolizom koje podsjećaju na topli kruh.

| — | izgled: zelenkastožute do svijetložute i zelenkastožute do slamnatožute boje, svijetla s postojanom pjenom kod bijelih i crnih pjenušavih vina različita intenziteta te svijetla, s finom i dugotrajnom pjenom kod rosé pjenušavih vina, |
| --- | --- |

—

izgled: zelenkastožute do svijetložute i zelenkastožute do slamnatožute boje, svijetla s postojanom pjenom kod bijelih i crnih pjenušavih vina različita intenziteta te svijetla, s finom i dugotrajnom pjenom kod rosé pjenušavih vina,

| — | miris: svjež, fin i cvjetan kod mnogih bijelih vina, |
| --- | --- |

—

miris: svjež, fin i cvjetan kod mnogih bijelih vina,

| — | okus: kiseo, fin, elegantan, cvjetan, miris i okus dobiveni autolizom (keksi, prepečenac). |
| --- | --- |

—

okus: kiseo, fin, elegantan, cvjetan, miris i okus dobiveni autolizom (keksi, prepečenac).

Sorte vinove loze koje se upotrebljavaju za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina sa ZOI-jem „Recaș” (Fetească regală, Mustoasă de Măderat, Chardonnay, Pinot gris, Traminer roz, Pinot noir, Burgund mare, Cadarcă, Syrah i Fetească neagră) opisuju se kao puna okusa. Zbog posebne finoće jake su i pune, pri čemu ta posebna finoća te voćnost i baršunastost dolaze poglavito od sorte Chardonnay, i odlikuju se kiselošću i svježinom koje su poželjne kod pjenušavih vina (posebno Mustoasă de Măderat).

Tlak kvalitetnog pjenušavog vina iznosi najmanje 3,5 bara na 20 °C.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 12 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

12

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Posebni enološki postupci

Posebni postupci za kvalitetno pjenušavo vino

Poseban enološki postupak

Kvalitetno pjenušavo vino trebalo bi se proizvoditi metodom druge fermentacije u autoklavima ili bocama, ovisno o tehnici koja se upotrebljava.

Osnovno vino i gotovi proizvod koji se upotrebljavaju za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina „Recaș” trebali bi se proizvoditi unutar razgraničenog područja.

Rosé kvalitetna pjenušava vina sa ZOI-jem „Recaș” smiju se proizvoditi samo od crnih ili crvenih sorti maceracijom voća. Za potrebe ovog dokumenta rosé vinima mogu se smatrati i ona proizvedena od sorti Pinot Gris i Traminer Roz ako je voće macerirano dovoljno dugo da bi se omogućila ekstrakcija boje iz tih dviju suptilno obojenih sorti. Bijela vina smiju se proizvoditi i vinifikacijom crnog ili crvenog grožđa.

b.   Najveći prinosi

Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc, Fetească neagră, Pinot noir

13 000 kilograma grožđa po hektaru

Chardonnay, Muscat Ottonel, Pinot gris, Riesling italian, Tămâioasă românească, Traminer roz

13 000 kilograma grožđa po hektaru

Cadarcă, Merlot, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Negru de Drăgășani

14 000 kilograma grožđa po hektaru

Burgund mare, Fetească regală, Fetească albă, Novac

15 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | prinos ostvaren zbog veličine grozda i sadržaja soka u vakuolama bobica grožđa za sorte Mustoasă de Măderat, Syrah i Alicante Bouschet |
| --- | --- |

—

prinos ostvaren zbog veličine grozda i sadržaja soka u vakuolama bobica grožđa za sorte Mustoasă de Măderat, Syrah i Alicante Bouschet

16 000 kilograma grožđa po hektaru

Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc, Fetească neagră, Pinot noir

97,50 hektolitara po hektaru

Chardonnay, Muscat Ottonel, Pinot gris, Riesling italian, Tămâioasă românească, Traminer roz

97,50 hektolitara po hektaru

Cadarcă, Merlot, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Negru de Drăgășani

105,00 hektolitara po hektaru

Burgund mare, Fetească regală, Fetească albă, Novac

112,50 hektolitara po hektaru

| — | prinos ostvaren zbog veličine grozda i sadržaja soka u vakuolama bobica grožđa za sorte Mustoasă de Măderat, Syrah i Alicante Bouschet |
| --- | --- |

—

prinos ostvaren zbog veličine grozda i sadržaja soka u vakuolama bobica grožđa za sorte Mustoasă de Măderat, Syrah i Alicante Bouschet

120,00 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno područje za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Recaș” nalazi se na sljedećim područjima okruga Timiș:

| — | grad Rekaš te sela Izvin, Hernakovo (Herneacova) i Petrovo Selo (Petrovaselo). |
| --- | --- |

—

grad Rekaš te sela Izvin, Hernakovo (Herneacova) i Petrovo Selo (Petrovaselo).

7.   Sorte vinove loze

Alicante Bouschet N - Alicante Henri Bouschet

Burgund Mare R - Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N - Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cadarcă R - Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay W - Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B - Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N - Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B - Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Merlot N - Bigney rouge

Muscat Ottonel B - Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B - Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Pinot Gris G - Affumé,Grau Burgunder,Grauburgunder,Grauer Mönch,Pinot cendré,Pinot Grigio,Ruländer

Pinot noir N - Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Pinot noir N - Spätburgunder, Pinot nero

Riesling de Rhin B - Weisser Riesling, White Riesling

Riesling Italian B - Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B - Sauvignon verde

Syrah N - Shiraz, Petit Syrah

Traminer Rose Rs - Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer

Tămâioasă românească W - Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B - Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B - Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc, Vionnier

Viognier B - Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8.   Opis povezanosti

Pojedinosti o zemljopisnom području

Prirodni čimbenici

Nizina Banato-Crișană zapadni je produžetak podbrežja planina Zarand i proteže se sve do ruba velike Panonske nizine. Zbog razlika u biološkim i pedoklimatskim obilježjima nastale su dvije podjedinice: viša nizina (brežuljci) i niža nizina.

Razgraničeno područje ZOI-ja „Recaș” pretežito je smješteno na višoj nizini na brežuljkastom području, gdje je otprilike 18 % područja višeg podbrežja razgraničeno za zaštićenu oznaku izvornosti, a to je područje rascjepkano mrežom dolina koja čini prijelaz između podbrežja i niže nizine.

Prosječna je vrijednost globalnog zračenja (izravno i difuzijsko zračenje) 118 kcal/cm2, od čega se 100 kcal/cm2 ostvaruje u toplim mjesecima (od travnja do rujna), te tako vinova loza dobiva sve što joj je potrebno za metaboličke procese fotosinteze.

Budući da je većini crnih sorti potrebno mnogo sunčeva svjetla, a područje ima 292 sunčana dana godišnje, uvjeti na području povoljni su za proizvodnju vrlo dobro definiranih vina.

Prema mjerenjima meteorološke stanice u Rekašu u razdoblju od 1949. do 1995., padaline su označene izohijetom od 608 mm.

Zbog kombinacije vrućeg zraka i niske vlažnosti zraka u nekim godinama sorta Syrah/Shiraz može dosegnuti kvalitetu sličnu kvaliteti vina iz doline Barosa u Australiji.

Nadmorska visina podbrežja između Rekaša i Petrova Sela, ispresijecanog riječnom mrežom gorja Lipova (Dealurile Lipovei), koje je isto tako vinogradarsko područje, u rasponu je od 135 m do 180 m. Reljef nastao zbog te hidrografske mreže sastoji se od međurječnih nizina te mikrodepresija obrubljenih strmim padinama i močvarnih ili povremeno poplavljenih dolina različitih dubina.

Padine su uglavnom glatkog profila i vrlo rijetko miješanih reljefnih oblika, što je posljedica vrlo starih klizišta koja su sada stabilizirana. Terasasti brežuljci između Rekaša i Izvina nalaze se na bočnom grebenu obale rijeke Begej, uz dolinu rijeke Timiš. Oblikuju ravnu visoravan s terasama čije granice nisu određene reljefnim oblicima.

Područja sa skeletnim tlom u kombinaciji sa sortom Negru de drăgășani, koju su stvorili rumunjski istraživači u području vinogradarstva, vrijedna su jer su uvjeti tla na tim područjima slični uvjetima u potkarpatskim brdima.

Ljudski čimbenici

Riječ je o izvanrednom vinu s vlastitom osobnošću koje je nastalo kombinacijom agrotehničke prakse, upravljanja strukturom vinove loze i određivanja tehnološke zrelosti za berbu grožđa namijenjenog proizvodnji osnovnih vina za kvalitetna pjenušava vina sa ZOI-jem „Recaș”, zajedno s obilježjima koje je grožđe dobilo u vinogradima i tijekom prerade, a lako ga je prepoznati na tržištu prema oznaci, ali i prema okusu i aromi.

Radi određivanja tehnološke zrelosti za berbu grožđa mjeri se masa prosječnog uzorka od 1 000 bobica, provjerava faza zrelosti sjemenki i određuje razina akumuliranih šećera u korelaciji s kiselošću. Ta korelacija utječe na uravnoteženu kiselost i osigurava je, posebno kod vina sa svježim i cvjetnim obilježjima.

Tijekom berbe i u fazi predobrade proizvođači pažljivo odabiru sorte za kvalitetna pjenušava vina radi isticanja aromatske izražajnosti tih sorti, očuvanja uravnoteženosti aroma i postizanja fine pjenušavosti. Neke sorte (kao što je Chardonnay) imaju velik potencijal za razvoj aroma u obliku kvalitetnog pjenušavog vina jer se obično beru rano da bi arome bile fino oblikovane, nježne i slabije te kako bi se očuvala srednja kiselost i posebno svježe arome tih kvalitetnih pjenušavih vina, kao i uravnotežen naknadni okus.

Povezanost s razgraničenim područjem

Podaci o proizvodu

Crna vina dobivena s tla koje sadržava željezo jarkocrvene su boje, izrazito su suptilna i imaju izvanrednu osobnost.

Dosljedna su i njihova se svojstva otkrivaju postupno. Kad je riječ o okusu, osim što potvrđuje svoje arome, vino ih i pojačava te je pri ispijanju prisutan osjećaj gustoće i čvrstoće, gotovo kao da je riječ o ulju.

Vino isprva ostavlja snažan okus koji podsjeća na voće, a zatim se razvija i mijenja od okusa bobičastog šumskog voća (divlje jagode i maline) kod crnih vina, do cvjetnih nota cvjetova lipe, akacije i bazge kod bijelih vina. Pritom je obuhvaćen čitav niz posrednih nota prošaranih mineralnim okusom koji podsjeća na hladni bazalt, u kombinaciji s ugodnom kiselošću, a sve se to spaja u skladnu cjelinu, pri čemu se raspon aroma ne razdvaja na komponente. Naknadni je okus jedinstven, izrazito dugotrajan i složen. Teško ga je usporediti s bilo kojim drugim vinom.

Mirna bijela vina odlikuju se jedrošću i masnoćom, suptilnim natruhama cvijeta vinove loze i bazge, voćnim okusom, posebnim aromama zelene jabuke, svježeg maslaca i meda dok blago ne ostare, tipičnom prirodnom finoćom kojoj pridonosi kiselost zbog terroira niske doline u kojoj se uzgaja, s notama meda od akacije u saću i lipe u naknadnom okusu.

Crna vina imaju arome šljive, crnog ribiza i malina te su blago trpka, s atraktivnim bukeom kako stare i dosljednim notama metvice i kave te trpkim uravnoteženim taninima i suptilnim natruhama vanilije do dozrijevanja u bačvi.

Dok u rumunjskim sortama kao što su Fetească Albă, Tămâioasă Românească i Negru de Drăgășani do izražaja dolazi terroir regije Rekaša, u sortama Viognier i Traminer roz naglašena je složenost primarnih aroma tipičnih za vina „Recaș”, čime je ponovno prepoznata uloga sorte Alicante Bouschet u pojačavanju intenzivne boje vrhunskih crnih vina. Sorta Cabernet Franc, od koje se proizvode fina, elegantna i složena vina, i dalje se odlikuje tipičnim elementima vinarstva vinogradarskog područja zapadnog Rekaša.

Kvalitetna pjenušava vina „Recaș” razlikuju se od onih koja se proizvode od istih sorti podrijetlom s drugih zemljopisnih područja upravo zato što se grožđe za proizvodnju osnovnih vina za pjenušava vina uzgaja i bere na području Rekaša kada postigne tehnološku zrelost. Na sva svojstva grožđa sa zemljopisnog područja Rekaša utječu lokalna enoklima i ljudski čimbenici. Riječ je o izvanrednom vinu s vlastitom osobnošću koje je nastalo kombinacijom agrotehničke prakse, upravljanja strukturom vinove loze i određivanja tehnološke zrelosti za berbu grožđa namijenjenog proizvodnji osnovnih vina za kvalitetna pjenušava vina sa ZOI-jem „Recaș”, zajedno s obilježjima koje je grožđe dobilo u vinogradima i tijekom prerade, a lako ga je prepoznati na tržištu prema oznaci, ali i prema okusu i aromi.

Uzročna veza

Područje se odlikuje advekcijom vlažnih jugozapadnih, sjeverozapadnih i čeonih vjetrova koji su nešto jači nego u ostatku zemlje, zbog čega se oblaci brzo oblikuju kada iz središnje Europe dolaze vremenske fronte koje donose padaline. Duge, tople jeseni pogoduju nastajanju antocijana u koži grožđa sorti Syrah/Shiraz, Negru de Drăgășani i Cabernet Franc.

Topografija područja Rekaša obuhvaća široke doline u kojima su jutra u srpnju, zbog širokog temperaturnog raspona, gotovo uvijek maglovita. Dubina i tekstura tla na nižim padinama posebno utječu na količine prinosa. Vinova loza često razvija vlastiti sustav korijenja, zbog čega se razdoblje aktivnog rasta korijena produžuje na štetu akumulacije šećera u bobicama grožđa. Izmjena visokih dnevnih i niskih noćnih temperatura (temperaturni raspon) utječe na sastav staničnih tekućina u grožđu, zbog čega se snižava pH-vrijednost te stoga povećava kiselost.

Visoke temperature i velike količine padalina u prvom dijelu faze dozrijevanja (posljednjih deset dana u srpnju) odlučujući su za postizanje omjera kiselosti, pH-vrijednosti, aroma i šećera koji je potreban za berbu prikladnu za kvalitetna pjenušava vina.

Glineno-vapnenasta tla imaju mnogo bolji koeficijent zadržavanja vode i isušivanje nego pjeskovita tla. Zbog dubokog tla na području Rekaša grožđe lakše akumulira hlapljive tvari koje uzrokuju aromatsku složenost osnovnih vina koja se upotrebljavaju za kvalitetna pjenušava vina sa ZOI-jem. Nadalje, toj je vrsti tla potrebno duže da se zagrije, pa grožđe dozrijeva puno sporije. Stoga je razdoblje u kojem ga se može brati za kvalitetna pjenušava vina duže nego u drugim vinogradima.

Sorte za koje se planira velik urod pomno se obrezuju u sklopu upravljanja krošnjama u nasadima vinove loze radi dobivanja uroda koji je unutar parametara potrebnih za proizvodnju kvalitetnog pjenušavog vina.

Vinogradarsko područje za proizvodnju grožđa koje se upotrebljava kao sirovina za kvalitetna pjenušava vina sa ZOI-jem „Recaș” brdovito je i rascjepkano dolinama. Te su doline široke od nekoliko desetaka metara do 450 metara, obično su okrenute prema sjeveroistoku ili jugozapadu te su zbog padina s vrlo blagim nagibom dovoljno izložene suncu. S vremenom su se razvile u sustav odvodnje oborinskih voda tijekom obilnih kiša ili otapanja snijega. Učestalost tih prirodnih kanala, povezanih ili nepovezanih vododerina, pridonosi, zajedno s raznolikošću metamorfnih stijena, složenosti mikroreljefa koja je svojstvena za područje razgraničeno za zaštićenu oznaku izvornosti „Recaș”.

U tim se uvjetima grožđe uzgaja i dozrijeva u vodno-zračnom režimu koji pogoduje razvoju srednje (a na nekim mjestima i visoke) razine kiselosti potrebne za proizvodnju osnovnog vina koje se upotrebljava za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina. Bijele sorte Tămâioasa Românească, Traminer Roz i Viognier vrlo dobro reagiraju na hladna jutra u podnožju tih padina doline te na maglu koja pogoduje postizanju izvrsne ravnoteže kiselosti, šećera i aromatskih spojeva.

Da bi proizveli kvalitetna pjenušava vina, mnogi vinogradari iz područja sa ZOI-jem „Recaș” grožđe beru noću kako bi sprečavanjem hlađenja ubranog grožđa skratili trajanje tehnološke prerade. Nakon toga slijedi brza i nježna prerada mješavine komine i mošta kako se razina hranjivih tvari potrebnih za fermentaciju ne bi smanjila. Neki proizvođači upotrebljavaju i posebne podrume za skladištenje, koji su izgrađeni prije mnogo godina, ali su održavani i sad pružaju optimalne uvjete. Njima se jamči optimalna klima za skladištenje, što vinima omogućava dulje zadržavanje svježine (koja se razvija posebno kod pjenušavih bijelih vina) i pridonosi dozrijevanju (u podrumima postoje stalci za taloženje radi proizvodnje kvalitetnih pjenušavih vina).

Primjenjuje se i upravljanje strukturom vinove loze s pomoću ekoloških postupaka/radova (jednostavna ili dvostruka rezidba Guyot, rezidba Guyot Poussard, ovisno o položaju zemljišta na padini i posebnoj rodnosti te sorte, odabir poluvisokog uzgoja, djelomično ili potpuno mehanizirane metode uzgoja, uklanjanje mladica s peteljki košnjom radi kontrole korova između redova, preokretanje tla upotrebom posebnih kultivatora, uklanjanje neplodnih mladica radi promicanja rasta/dozrijevanja biljaka (na primjer za sortu Chardonnay) i uklanjanje mladica prije cvjetanja radi zametanja ploda u puno većem postotku te povećane prosječne mase grozda i povećanog prinosa po površini područja za sorte kao što su Fetească Regală, Pinot Noir ili Muscat Ottonel).

9.   Posebni dodatni zahtjevi (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Uvjeti za stavljanje na tržište

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Specifikacija (uvjeti označivanja) je dopunjena za novouvedenu kategoriju vina (kvalitetno pjenušavo vino) dodatnim navodom posebnih tehnologija koje se upotrebljavaju za proizvodnju te kategorije vina jer one podsjećaju na ugled zaštićene oznake izvornosti i utječu na percepciju potrošača o pjenušavom vinu „Recaș”.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/28

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 83/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„CROZES-HERMITAGE / CROZES-ERMITAGE”

PDO-FR-A0389-AM01

Datum obavijesti: 14. prosinca 2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini

Izmijenjen je tekst u pogledu naziva jedne od općina koja čini područje proizvodnje ZOI-ja „Crozes-Hermitage”, odnosno ažuriran je naziv općine Veaunes u departmanu Drôme i zamijenjen nazivom „Mercurol-Veaunes”.

U definiciju zemljopisnog područja dodan je datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo zemljopisno područje.

Dodaje se upućivanje na nacionalni zemljopisni šifrarnik iz 2019. kako bi se omogućilo navođenje zemljopisnog područja iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2019., što je nacionalna referenca koju objavljuje INSEE, te kako bi se omogućila pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

2.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije ZOI-ja „Crozes-Hermitage”, naslovljenoj „Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti”, ažurirani su brojčani podaci u dvama posljednjim odlomcima:

„Kontekst se promijenio 1990-ih kada su proizvođači postali svjesni potrebe da se vinograde ponovno usmjeri na kvalitetnija područja. Radovi su trajali deset godina prije nego što je u lipnju 1989. potvrđen novi odabir čestica s kojih dolazi grožđe. Tim se odabirom proizvodni potencijal smanjuje s 4 800 hektara na samo 3 200 hektara.

„Crozes-Hermitage” je 2019., s prosječnom godišnjom proizvodnjom od 80 400 hektolitara na obrađivanoj površini od 1 700 hektara, bio najznačajnija kontrolirana oznaka izvornosti sjevernog dijela regije oznake „Côtes du Rhône”. Vina se proizvode u 57 privatnih vinskih podruma, dvije zadružne vinarije i u podrumima devet trgovaca. ”

Ta su ažuriranja prenesena u dio „Povezanost sa zemljopisnim područjem”.

3.   Način uzgoja vinove loze

Unesene su sljedeće izmjene:

| — | sorte roussane i marsanne mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot, |
| --- | --- |

—

sorte roussane i marsanne mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot,

| — | pojašnjavaju se uvjeti zabrane kemijskog uništavanja korova, |
| --- | --- |

—

pojašnjavaju se uvjeti zabrane kemijskog uništavanja korova,

| — | pojašnjava se da se vinova loza sadi ili zamjenjuje biljnim materijalom koji je obrađen vrućom vodom radi suzbijanja zlatne žutice vinove loze, |
| --- | --- |

—

pojašnjava se da se vinova loza sadi ili zamjenjuje biljnim materijalom koji je obrađen vrućom vodom radi suzbijanja zlatne žutice vinove loze,

| — | pojašnjava se da navodnjavanje tijekom razdoblja rasta vinove loze može biti dopušteno u slučaju trajne suše koja ometa pravilan fiziološki razvoj vinove loze i dobro sazrijevanje grožđa. Zabranjena je bilo kakva fiksna oprema za navodnjavanje unutar nasada. ” |
| --- | --- |

—

pojašnjava se da navodnjavanje tijekom razdoblja rasta vinove loze može biti dopušteno u slučaju trajne suše koja ometa pravilan fiziološki razvoj vinove loze i dobro sazrijevanje grožđa. Zabranjena je bilo kakva fiksna oprema za navodnjavanje unutar nasada. ”

To je pojašnjenje preneseno u točku „Enološki postupci” jedinstvenog dokumenta.

4.   Norma u pogledu hlapljivih kiselina

Izmijenjen je kriterij koji se odnosi na hlapljive kiseline.

Prije 1. prosinca u godini nakon godine berbe sadržaj hlapljivih kiselina u vinima iznosi najviše 15,3 miliekvivalenata po litri (što odgovara 0,75 g/l sumporne kiseline). Nakon toga, sadržaj hlapljivih kiselina u vinima iznosi najviše 18 miliekvivalenata po litri (što odgovara 0,88 g/l sumporne kiseline).

Najveća vrijednost od 18 meq/l prenesena je u točku „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

5.   Enološki postupci

Dodaje se zabrana upotrebe komada drva.

Ta je izmjena prenesena u točku „Posebni enološki postupci” jedinstvenog dokumenta.

6.   Prijelazna mjera

Briše se odredba koja se odnosi na usklađivanje pravila o gustoći prije berbe 2020. i koja je istekla.

To ažuriranje ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Obveze podnošenja izjava

Navode se sljedeće obveze podnošenja izjava:

| — | izjava o zahtjevu upućuje se tijelu za zaštitu i upravljanje najkasnije pet dana nakon krajnjeg datuma za podnošenje izjave o berbi te je sastavljena prema obrascu koji je odredilo tijelo za zaštitu i upravljanje, |
| --- | --- |

—

izjava o zahtjevu upućuje se tijelu za zaštitu i upravljanje najkasnije pet dana nakon krajnjeg datuma za podnošenje izjave o berbi te je sastavljena prema obrascu koji je odredilo tijelo za zaštitu i upravljanje,

| — | pojašnjava se da se izjava o pakiranju upućuje ovlaštenom nadzornom tijelu najkasnije deset radnih dana nakon datuma pakiranja, a ne prije pakiranja kao dosad. |
| --- | --- |

—

pojašnjava se da se izjava o pakiranju upućuje ovlaštenom nadzornom tijelu najkasnije deset radnih dana nakon datuma pakiranja, a ne prije pakiranja kao dosad.

Iz glavnih točaka koje treba kontrolirati brišu se „praćenje berbe na terenu” i „praćenje pakiranja na terenu”.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

8.   Nadzorno tijelo

U poglavlju III. odjeljku II. specifikacije ZOI-ja „Crozes-Hermitage”, naslovljenom „Upućivanja na nadzorno tijelo”, ažurirane su pojedinosti o nadzornom tijelu. CERTIPAQ, nadzorno tijelo koje djeluje pod vodstvom INAO-a, tijela zaduženog za kontrolu, provodi nadzor na temelju odobrenog plana kontrole.

To je ažuriranje preneseno u točku „Podaci” jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Crozes-Hermitage

Crozes-Ermitage

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Analitička svojstva

Oznaka izvornosti „Crozes-Hermitage” ili „Crozes-Ermitage” upotrebljava se samo za mirna bijela i crna vina.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 10,5 %.

Sadržaj jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri.

Udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) u vinima iznosi najviše 3 grama po litri za vina čija prirodna volumna alkoholna jakost ne prelazi 13,5 %.

Udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) u vinima iznosi najviše 4 grama po litri za vina čija je prirodna volumna alkoholna jakost veća od 13,5 %.

Ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | 13 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

13

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Organoleptička svojstva

Geomorfološke razlike koje su utvrđene između sjevera i juga zemljopisnog područja nalaze se i u vinima, a njihove su prednosti vinogradari znali iskoristiti te to i dalje čine prilagodbom svojih načina uzgoja vinove loze i proizvodnje vina. Iskorištavajući tako prirodne razlike prirodnog okruženja i njihove učinke na vina, kontrolirana oznaka izvornosti temelji se na crnim vinima, koja se proizvode na jugu, ugodna su, aromatska, umjereno dobre strukture te mogu neko vrijeme odležati, kao i na vinima koja se dobivaju na brežuljcima na sjeveru te, u slučaju određenih cuvée vina, imaju više strukture i bolje dozrijevaju. Boja svih crnih vina je tamnocrvena, koja starenjem poprima narančaste nijanse.

Bijela su vina, kojih količinski ima manje, bistre boje sa zelenim odsjajem koja starenjem poprima izraženije zlatne note. S obzirom na primijenjeno znanje i iskustvo, posebno u pogledu ovladavanja malolaktičnom fermentacijom:

| — | vina mogu imati intenzivan aromatski izražaj, obilježen svježim voćem koje podsjeća na agrume, i biti dinamična te se stoga piju mlada kako bi se očuvala svježina tih aroma, |
| --- | --- |

—

vina mogu imati intenzivan aromatski izražaj, obilježen svježim voćem koje podsjeća na agrume, i biti dinamična te se stoga piju mlada kako bi se očuvala svježina tih aroma,

| — | ili mogu imati više cvjetni i pikantni aromatski izražaj s uravnoteženom punoćom okusa te stoga postaju bolja nakon što su neko vrijeme odležala.






  Opća analitička svojstva |
| --- | --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

—

ili mogu imati više cvjetni i pikantni aromatski izražaj s uravnoteženom punoćom okusa te stoga postaju bolja nakon što su neko vrijeme odležala.

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Postupak uzgoja

| — | Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. |
| --- | --- |

—

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru.

| — | Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2,5 četvornih metara. Ta se površina dobiva množenjem razmaka između redova i razmaka između trsova. |
| --- | --- |

—

Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2,5 četvornih metara. Ta se površina dobiva množenjem razmaka između redova i razmaka između trsova.

| — | Prored između redova ne smije biti veći od 2,5 metara. |
| --- | --- |

—

Prored između redova ne smije biti veći od 2,5 metara.

| — | Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom na reznike (račvasti uzgojni oblik, kordonac Royat s jednim krakom ili dva kraka) s najviše deset pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom na reznike (račvasti uzgojni oblik, kordonac Royat s jednim krakom ili dva kraka) s najviše deset pupova po trsu.

| — | Razdoblje oblikovanja kordonca Royat ograničeno je na dvije godine. |
| --- | --- |

—

Razdoblje oblikovanja kordonca Royat ograničeno je na dvije godine.

| — | Najveća visina kordonca iznosi 0,6 metara. Ta se visina mjeri od tla do donje razine konstrukcije. |
| --- | --- |

—

Najveća visina kordonca iznosi 0,6 metara. Ta se visina mjeri od tla do donje razine konstrukcije.

| — | Osim toga, sorte Roussanne B i Marsanne B mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot s najviše osam pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Osim toga, sorte Roussanne B i Marsanne B mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot s najviše osam pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa.

Navodnjavanje tijekom razdoblja rasta vinove loze dopušteno je u slučaju trajne suše koja ometa pravilan fiziološki razvoj vinove loze i dobro sazrijevanje grožđa. Zabranjena je bilo kakva fiksna oprema za navodnjavanje unutar nasada.

Vinova loza sadi se ili zamjenjuje biljnim materijalom koji je obrađen vrućom vodom.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komada drva.

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice i u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

50 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa i proizvodnja vina odvijaju se na zemljopisnom području koje je na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora 2. lipnja 1989. odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu.

Na datum kada je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda, to područje obuhvaćalo je sljedeće općine na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.:

Departman Drôme:

Općine obuhvaćene u cijelosti: Beaumont-Monteux, Chanos-Curson, Crozes-Hermitage, Erôme, Gervans, Larnage, Pont-de-l’Isère, La Roche-de-Glun, Serves-sur-Rhône i Tain-l’Hermitage.

Djelomično obuhvaćene općine: Mercurol-Veaunes samo za područje delegirane općine Mercurol.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

8.   Opis povezanosti

Opis prirodnih i ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje nalazi se sjeverno od grada Valence, nasuprot općine Tournon, na lijevoj obali rijeke Rhône koja čini njegovu zapadnu granicu.

Na sjeveru je zemljopisno područje ograničeno zaštićenim područjem pod nazivom „Cromlech-de-la-Roche-qui-danse” (stijene od pješčenjaka iz tercijara koje označavaju spajanje s mezozoikom). Na istoku i jugu prirodne granice čine rijeka Herbasse odnosno rijeka lsère. Zemljopisno područje tako je razgraničeno na 11 općina departmana Drôme.

Ti su vinogradi, koji su u velikoj mjeri otvoreni prema dolini rijeke Rhône, jedni od najjužnijih vinograda koji su udruženi u okviru kontrolirane oznake izvornosti pod nazivom „Côtes du Rhône septentrionales”.

U sustavu kontroliranih oznaka izvornosti regije Vallée du Rhône kontrolirana oznaka izvornosti „Crozes-Hermitage” pripada vinima „Crus des Côtes du Rhône”.

„Crozes-Hermitage” pripadao je alobrožanskom području, baš kao i cijelo područje sadašnjih kontroliranih oznaka izvornosti koje čine sjeverni dio oznake „Côtes du Rhône”. Vinova loza na tom se području uzgaja barem od razdoblja rimske okupacije, odnosno razdoblja između 124. prije Krista (pokoravanje Alobrožana) i 61. prije Krista (gušenje zadnje pobune Alobrožana). Tada su Alobrožani postali Vijenjani, odnosno stanovnici grada Vienne.

Naziv kontrolirane oznake izvornosti „Crozes-Hermitage” očito dolazi od istoimene općine. Prilikom priznavanja kontrolirane oznake izvornosti dekretom od 4. ožujka 1937. samo je ta općina mogla nositi naziv „Crozes-Hermitage”. Brojni zapisi svjedoče o povezanosti između postojanja pustinjaka (franc. ermites) i promjene naziva brežuljka „Saint-Christophe” u „Ermitage” koji će kasnije dati naziv kontroliranoj oznaci izvornosti „Hermitage” i navedenim općinama. Poslijeratno blagostanje, razmjena znanja i iskustva te širenje vinograda dovode 1952. do povećanja zemljopisnog područja sa samo jedne općine na njih 11.

„Crozes-Hermitage” je 2019., s prosječnom godišnjom proizvodnjom od 80 400 hektolitara na obrađivanoj površini od 1 700 hektara, bio najznačajnija kontrolirana oznaka izvornosti sjevernog dijela regije oznake „Côtes du Rhône”. Vina se proizvode u 57 privatnih vinskih podruma, dvije zadružne vinarije i u podrumima devet trgovaca.

Uzročna veza

Na lijevoj obali rijeke Rhône, spoj, s jedne strane, „lionske” klime i zemljopisne širine blizu 45. paralele zbog čijeg je položaja još uvijek moguće iskoristiti utjecaje sredozemne klime, te kontrastne topografije brežuljaka i velikih nizinskih prostranstava, i, s druge strane, različitih geoloških formacija, od kristalnih stijena do terasa iz kvartara, pruža trima najpoznatijim sortama iz regije (syrah N, marsanne B i roussanne B) optimalne uvjete za razvoj i sazrijevanje.

Ti uvjeti sazrijevanja omogućuju da do izražaja dođe originalnost koja obilježava ta srodna vina koja su bliska vinima kontrolirane oznake izvornosti „Hermitage”, ali se ipak razlikuju posebno po mekšoj strukturi crnih vina i kontrastnijim bijelim vinima.

Odbor za degustaciju na kongresu vinara u Lyonu 1846. (L. Larmat, Atlas de la France Vinicole, izdanje iz 1943.) uspoređuje „Crozes-Hermitage” s njegovim prestižnim susjedom „Hermitage”: „Ako mu i nije brat, zasigurno je prvi rođak.”

U službenom časopisu sommeliera iz Pariza Le Sommelier upućuje se 1943. na vina regije Hermitage i tako dokazuje da su već tada uživala određeni ugled i u pogledu crnih i u pogledu bijelih vina. Kad je riječ o crnim i bijelim vinima, pored općina ili zemljopisnih sektora kao što su „Château-Larnage, Chassis” za crna vina ili „Mercurol” za bijela vina, navodi se, naravno, općina Crozes-Hermitage.

Osim tih elemenata, čini se da su se svojstva vina „Crozes-Hermitage” često stapala u zajedničkom izrazu „vina Hermitagea”, koji obuhvaća kontrolirane oznake izvornosti „Hermitage” i „Crozes-Hermitage”. Stoga ne postoje brojni izravni izvori u kojima se izričito upućuje na ugled ili slavu vina „Crozes-Hermitage”.

Dinamika ljudskih zajednica omogućila je da se vina neprestano poboljšavaju udruživanjem alata za proizvodnju i stavljanje na tržište u okviru jakog zadružnog sustava, a zatim i razvojem brojnih privatnih vinskih podruma koji su usko povezani s lokalnim trgovačkim kućama. Organizacija tih ljudi u pogledu zajedničkog proizvoda urodila je priznavanjem kontrolirane oznake izvornosti 1937., odnosno samo dvije godine nakon što su omogućena prva priznavanja.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina, obuhvaća područja sljedećih općina:

| — | departman Ardèche: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux i Vion, |
| --- | --- |

—

departman Ardèche: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux i Vion,

| — | departman Drôme: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence i Mercurol-Veaunes samo za područje delegirane općine Veaunes, |
| --- | --- |

—

departman Drôme: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence i Mercurol-Veaunes samo za područje delegirane općine Veaunes,

| — | departman Isère: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel i Vienne, |
| --- | --- |

—

departman Isère: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel i Vienne,

| — | departman Loire: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez i Vérin, |
| --- | --- |

—

departman Loire: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez i Vérin,

| — | departman Rhône: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal i Tupin-et-Semons. |
| --- | --- |

—

departman Rhône: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal i Tupin-et-Semons.

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

| (b) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Cru des Côtes du Rhône” ili „Vignobles de la Vallée du Rhône”. Uvjeti upotrebe veće zemljopisne jedinice „Vignobles de la Vallée du Rhône” jasno su utvrđeni sporazumom koji su potpisala različita navedena tijela za zaštitu i upravljanje. |
| --- | --- |

(b)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Cru des Côtes du Rhône” ili „Vignobles de la Vallée du Rhône”. Uvjeti upotrebe veće zemljopisne jedinice „Vignobles de la Vallée du Rhône” jasno su utvrđeni sporazumom koji su potpisala različita navedena tijela za zaštitu i upravljanje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ec388fa-9959-43d8-ba81-8b4d3d9a8288

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 12.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 83/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 83/35

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 83/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„GIGONDAS”

PDO-FR-A0143-AM02

Datum obavijesti: 14.12.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Područje u neposrednoj blizini

Na popis općina departmana Vaucluse koje se nalaze na području u neposrednoj blizini dodane su općine Visan i Mazan.

Dodavanjem općina Visan i Mazan, koje su susjedne određenom području, prati se razvoj oznake i pritom poštuju njezini temeljni elementi, a posebno ljudska veza. Tijelo za zaštitu i upravljanje oznakom ističe uključenost subjekata koji su sudjelovali u životnom ciklusu oznake i koji u te dvije općine imaju vinarije.

Ta izmjena utječe na jedinstveni dokument te je umetnuta u dio „Dodatni uvjeti – područje u neposrednoj blizini”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Gigondas

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Mirna ružičasta vina

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 12,5 %.

U fazi pakiranja:

Udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s propisima Zajednice.

Crna i ružičasta vina uglavnom se dobivaju od sorti grenache N, syrah N i mourvèdre N.

Sorta grenache N mješavinama daje tanine i zaokruženost. Poštujući karakter vina, sorta syrah N u umjerenim količinama pojačava boju, aromatski intenzitet i mogućnost dozrijevanja.

Sorta mourvèdre N, koja ima veliku antioksidativnu moć, savršeno nadopunjuje sortu grenache N. Poboljšava aromatsku složenost, daje pikantne note i savršeno odgovara uzgoju u drvu.

Ružičasto vino zauzima vrlo mali udio u proizvodnji, ali zaslužuje veći interes, posebno zbog svoje punoće okusa. Boja mu je intenzivna, ružičasta s ljubičastim tonovima. Miris mu se ističe po aromi badema i kuhanog bobičastog voća. Okus mu je istodobno snažan i uravnotežen.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | 14,5 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 14,28 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

14,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

14,28

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Mirna crna vina

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 12,5 %.

U fazi pakiranja:

| — | udio jabučne kiseline iznosi najviše 0,4 grama po litri u fazi pakiranja, |
| --- | --- |

—

udio jabučne kiseline iznosi najviše 0,4 grama po litri u fazi pakiranja,

| — | indeks ukupnih polifenola iznosi najmanje 45, |
| --- | --- |

—

indeks ukupnih polifenola iznosi najmanje 45,

| — | udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri. |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s propisima Zajednice.

Crna i ružičasta vina uglavnom se dobivaju od sorti grenache N, syrah N i mourvèdre N.

Sorta grenache N mješavinama daje tanine i zaokruženost. Poštujući karakter vina, sorta syrah N u umjerenim količinama pojačava boju, aromatski intenzitet i mogućnost dozrijevanja.

Sorta mourvèdre N, koja ima veliku antioksidativnu moć, savršeno nadopunjuje sortu grenache N. Poboljšava aromatsku složenost, daje pikantne note i savršeno odgovara uzgoju u drvu.

Crno vino starenjem postaje sve bolje te je svjetlucave, rubin crvene do granat tamnocrvene boje. Punog je i bogatog okusa te ima aromu mladog, vrlo zrelog šumskog voća crvenih i crnih plodova. Razvit će divlje nijanse šumskog raslinja i tartufa.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | 14,5 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 17,3 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

14,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

17,3

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Uzgoj vinove loze

Postupak uzgoja

| — | Razmak između redova ne smije biti veći od 2,5 metara. |
| --- | --- |

—

Razmak između redova ne smije biti veći od 2,5 metara.

| — | Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2,5 četvornih metara. Ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu. |
| --- | --- |

—

Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2,5 četvornih metara. Ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu.

| — | Razmak između trsova u istom redu iznosi od 0,8 do 1,25 metara. |
| --- | --- |

—

Razmak između trsova u istom redu iznosi od 0,8 do 1,25 metara.

| — | Vinova loza reže se kratkom rezidbom (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat) s najviše šest reznika. Svaki reznik ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Vinova loza reže se kratkom rezidbom (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat) s najviše šest reznika. Svaki reznik ima najviše dva pupa.

| — | Razdoblje oblikovanja ili pomlađivanja kordonca Royat ograničeno je na dvije godine. Tijekom tog razdoblja odobrena je rezidba jednostruki Guyot s najviše osam pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Razdoblje oblikovanja ili pomlađivanja kordonca Royat ograničeno je na dvije godine. Tijekom tog razdoblja odobrena je rezidba jednostruki Guyot s najviše osam pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa.

Navodnjavanje se može odobriti.

Enološki postupci

Poseban enološki postupak

| — | Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C.

| — | Zabranjena je upotreba komada drva. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je upotreba komada drva.

| — | Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. |
| --- | --- |

—

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

40 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i sazrijevanje vina vrše se na području općine Gigondas u departmanu Vaucluse.

7.   Glavne sorte vinove loze

Grenache N

Mourvèdre N – Monastrell

Syrah N – Shiraz

8.   Opis povezanosti

U srcu južnih vinograda doline Rhône i priznato kao „Cru des Côtes du Rhône”, područje zaštićene oznake izvornosti „Gigondas” neraskidivo je povezano s izvanrednim vapnenačkim masivom Dentelles de Montmirail, koji je impozantan i izniman zbog posebne erozije. Zemljopisno područje ograničeno je na općinu Gigondas u departmanu Vaucluse. Vinogradi su zasađeni na nadmorskoj visini od 160 do 400 metara, na područjima koja ljeti nisu izložena prekomjernom broju sunčanih sati. Njihov položaj na brežuljcima štiti ih od magle i proljetnog mraza te svake godine osigurava redovitu berbu. Klima je u punom smislu riječi provansalska, odnosno promjenjiva pod utjecajem ljetnih mediteranskih vrućina i snažnog vjetra mistrala. Kao i na cijelom mediteranskom području, tijekom ravnodnevice su moguće obilne padaline.

Vinova loza već je dvije tisuće godina glavni izvor prihoda u selu Gigondas u podnožju masiva Dentelles de Montmirail. Stvaranje prvih vinogradarskih područja pripisuje se vojnicima iz druge rimske legije. Proizvodnja i prepoznatljivost vina „Gigondas” neprestano su se povećavale u 19. stoljeću. Ta su vina na temelju ugleda te Zakona od 6. svibnja 1919. od 1924. zaštićena oznakom izvornosti „Gigondas”.

Proizvodnja u općini „Gigondas”, koja je prvotno bila dio zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Côtes du Rhône” (dekret od 19. studenoga 1937.), brzo je postala poznata po svojoj kvaliteti i identitetu vina. Ime te općine stoga se od 1951. može prirodno povezati s kontroliranom oznakom izvornosti „Côtes du Rhône”, a kontrolirana oznaka izvornosti „Gigondas” priznata je dekretom od 6. siječnja 1971. te je tako postala dio obitelji „Crus des Côtes du Rhône”.

Vina se dijele na dvije boje, odnosno crna vina koja čine 99 % proizvodnje i ružičasta vina koja se proizvode u manjoj količini. Crna i ružičasta vina uglavnom se dobivaju od sorti grenache N, syrah N i mourvèdre N.

Crno vino starenjem postaje sve bolje te je svjetlucave, rubin crvene do granat tamnocrvene boje. Punog je i bogatog okusa te ima aromu mladog, vrlo zrelog šumskog voća crvenih i crnih plodova. Razvit će divlje nijanse šumskog raslinja i tartufa.

Ružičasto vino zauzima vrlo mali udio u proizvodnji, ali zaslužuje veći interes, posebno zbog svoje punoće okusa. Boja mu je intenzivna, ružičasta s ljubičastim tonovima. Miris mu se ističe po aromi badema i kuhanog bobičastog voća. Okus mu je istodobno snažan i uravnotežen.

Općina „Gigondas”, koja se nekoć zvala „jucunditas”, što na latinskom znači „radost i veselje”, s pravom se može smatrati posebno pogodnom za proizvodnju vina poznatog identiteta i već dugo priznate kvalitete.

Zajednica ljudi u toj općini u prošlosti je znala na najbolji mogući način iskoristiti prirodna svojstva tog područja i idealno tlo za vinovu lozu te poštovati originalnost sirovine koja proizlazi iz obrade tla.

U srcu raskošnog krajobraza koji je pogodan zbog mezoklime koju stvara, unutar područja hrasta crnike i maslina, vinogradi su zasađeni na propusnom tlu koje smanjuje eroziju povezanu s oborinskim vodama i omogućuje brzo sušenje pažljivo odabranih čestica. U tlima su općenito povezane pogodna glinovita matrica te kontrolirana vodna bilanca i velika kamenitost koja, s jedne strane, pridonosi sušenju i, s druge strane, ima vrlo pozitivan toplinski učinak tijekom faze sazrijevanja grožđa. Brežuljci koji se izdižu nad maglom doline Rhône zbog svoje nadmorske visine (160 do 400 metara) i nagiba (sjever-sjeverozapad) nisu izloženi prekomjernom broju sunčanih sati ni proljetnom mrazu.

Klima općine Gigondas stoga omogućuje iskorištavanje svih prednosti provansalske klime, odnosno broja sunčanih sati i mistrala, hladnog i suhog vjetra koji ograničava razvoj kriptogamnih bolesti i povoljno utječe na prirodne koncentracije bobica, a da pritom, zahvaljujući zaštiti koju nudi lanac Dentelles de Montmirail, nije izložena njezinim nepovoljnim posljedicama.

Taj skup čimbenika, zajedno s radom te znanjem i iskustvom vinogradara koji se osobito odražavaju u izboru sorti vinove loze i primjeni obveznog razvrstavanja prilikom berbe, već dvije tisuće godina omogućuju priznavanje i razvoj ugleda te osobito očuvanje identiteta vina proizvedenih s oznakom Gigondas.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, obuhvaća sljedeće općine departmana Vaucluse: Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Dodatni podaci o označivanju

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

| (b) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Cru des Côtes du Rhône” ili „Vignobles de la Vallée du Rhône”. Uvjeti upotrebe veće zemljopisne jedinice „Vignobles de la Vallée du Rhône” jasno su utvrđeni sporazumom koji su potpisala različita navedena tijela za zaštitu i upravljanje. |
| --- | --- |

(b)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Cru des Côtes du Rhône” ili „Vignobles de la Vallée du Rhône”. Uvjeti upotrebe veće zemljopisne jedinice „Vignobles de la Vallée du Rhône” jasno su utvrđeni sporazumom koji su potpisala različita navedena tijela za zaštitu i upravljanje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-390b3134-5e0e-48c1-a6ed-8dae06798096

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---