# Euroopan unionin C 116/31.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 116 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta31. maaliskuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 116

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta31. maaliskuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2019–2020Istunnot 3. ja 4. huhtikuuta 2019
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 51, 12.2.2021 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2019–2020Istunnot 3. ja 4. huhtikuuta 2019
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 51, 12.2.2021 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 51, 12.2.2021 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 4. huhtikuuta 2019 |
| 2021/C 116/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 jätehuollosta (2019/2557(RSP)) | 2 |
| 2021/C 116/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon pyytämisestä siitä, ovatko ehdotukset Euroopan unionin liittymisestä Euroopan neuvoston yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta sopusoinnussa perussopimusten kanssa, sekä liittymiseen sovellettavasta menettelystä (2019/2678(RSP)) | 7 |
| 2021/C 116/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 yksilöllisten eläketuotteiden, mukaan lukien yleiseurooppalaiset yksilölliset eläketuotteet, verokohtelusta (2018/2002(INI)) | 9 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Torstai 4. huhtikuuta 2019

2021/C 116/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 jätehuollosta (2019/2557(RSP))

2

2021/C 116/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon pyytämisestä siitä, ovatko ehdotukset Euroopan unionin liittymisestä Euroopan neuvoston yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta sopusoinnussa perussopimusten kanssa, sekä liittymiseen sovellettavasta menettelystä (2019/2678(RSP))

7

2021/C 116/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 yksilöllisten eläketuotteiden, mukaan lukien yleiseurooppalaiset yksilölliset eläketuotteet, verokohtelusta (2018/2002(INI))

9

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 4. huhtikuuta 2019 |
| 2021/C 116/04 | Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2268(IMM)) | 10 |
| 2021/C 116/05 | Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2269(IMM)) | 12 |
| 2021/C 116/06 | Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2270(IMM)) | 14 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Torstai 4. huhtikuuta 2019

2021/C 116/04

Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2268(IMM))

10

2021/C 116/05

Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2269(IMM))

12

2021/C 116/06

Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2270(IMM))

14

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 4. huhtikuuta 2019 |
| 2021/C 116/07 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muuttamisesta 28. maaliskuuta 2019 annettua komission delegoitua asetusta ((C(2019)02530 – 2019/2679(DEA)) | 16 |
| 2021/C 116/08 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä annettujen delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205, delegoidun asetuksen (EU) 2016/592 ja delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta 28. maaliskuuta 2019 annettua komission delegoitua asetusta (C(2019)02533 – 2019/2680(DEA)) | 18 |
| 2021/C 116/09 | P8_TA(2019)0336Luettelon vahvistaminen kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))P8_TC1-COD(2018)0390Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EU) 2018/1806 muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta | 20 |
| 2021/C 116/10 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2019)0151 – C8-0131/2019 – 2019/0056(NLE)) | 21 |
| 2021/C 116/11 | P8_TA(2019)0339Maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevat valvontavaatimukset ja erityiset säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien erityisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (COM(2017)0278 – C8-0170/2017 – 2017/0121(COD))P8_TC1-COD(2017)0121Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) .../... antamiseksi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta [tark. 764] | 22 |
| 2021/C 116/12 | P8_TA(2019)0340Päivittäinen ja viikoittainen enimmäisajoaika, vähimmäistauot ja lepoajat sekä ajopiirtureilla tapahtuva paikannus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta (COM(2017)0277 – C8-0167/2017 – 2017/0122(COD))P8_TC1-COD(2017)0122Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen(EU) .../... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta | 43 |
| 2021/C 116/13 | P8_TA(2019)0341Maantieliikennealan kehitykseen mukauttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi alan kehitykseen (COM(2017)0281 – C8-0169/2017 – 2017/0123(COD))P8_TC1-COD(2017)0123Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi alan kehitykseen(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) | 59 |
| 2021/C 116/14 | P8_TA(2019)0342Maakaasun sisämarkkinoita koskevat yhteiset säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 2009/73/EY muuttamisesta (COM(2017)0660 – C8-0394/2017 – 2017/0294(COD))P8_TC1-COD(2017)0294Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 2009/73/EY muuttamisesta | 79 |
| 2021/C 116/15 | P8_TA(2019)0343Euroopan meri- ja kalatalousrahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018)0390 – C8-0270/2018 – 2018/0210(COD))P8_TC1-COD(2018)0210Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta
  , kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta [tark. 1 Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.] | 81 |
| 2021/C 116/16 | P8_TA(2019)0344Läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2018)0115 – C8-0104/2018 – 2018/0050(COD))P8_TC1-COD(2018)0050Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta | 139 |
| 2021/C 116/17 | P8_TA(2019)0345Unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisääminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD))P8_TC1-COD(2018)0104Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä | 142 |
| 2021/C 116/18 | P8_TA(2019)0346Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta (COM(2018)0274 – C8-0196/2018 – 2018/0129(COD))P8_TC1-COD(2018)0129Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta | 144 |
| 2021/C 116/19 | P8_TA(2019)0347Yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote (PEPP) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (COM(2017)0343 – C8-0219/2017 – 2017/0143(COD))P8_TC1-COD(2017)0143Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) | 146 |
| 2021/C 116/20 | P8_TA(2019)0348Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (COM(2017)0253 – C8-0137/2017 – 2017/0085(COD))P8_TC1-COD(2017)0085Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta | 148 |
| 2021/C 116/21 | P8_TA(2019)0349Unionin talousarvion suojaaminen tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))P8_TC1-COD(2018)0136Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita | 150 |
| 2021/C 116/22 | P8_TA(2019)0350Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))P8_TC1-COD(2018)0206Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) | 162 |
| 2021/C 116/23 | P8_TA(2019)0351Valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistamisesta (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))P8_TC1-COD(2018)0187Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistamisesta (uudelleenlaadittu) | 215 |
| 2021/C 116/24 | P8_TA(2019)0352Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0234 – C8-0169/2018 – 2018/0111(COD))P8_TC1-COD(2018)0111Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (uudelleenlaadittu teksti) | 217 |
| 2021/C 116/25 | P8_TA(2019)0353Välimeren miekkakalan monivuotinen elvytyssuunnitelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä asetusten (EY) N:o 1967/2006 ja (EU) 2017/2107 muuttamisesta (COM(2018)0229 – C8-0162/2018 – 2018/0109(COD))P8_TC1-COD(2018)0109Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2107 muuttamisesta | 219 |
| 2021/C 116/26 | P8_TA(2019)0354Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY muuttamisesta ja direktiivin 2005/45/EY kumoamisesta (COM(2018)0315 – C8-0205/2018 – 2018/0162(COD))P8_TC1-COD(2018)0162Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY muuttamisesta ja jäsenvaltioiden myöntämien merenkulkijoiden pätevyyskirjojen keskinäisestä tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/45/EY kumoamisesta | 221 |
| 2021/C 116/27 | P8_TA(2019)0355Vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttamisen osalta (COM(2018)0614 – C8-0396/2018 – 2018/0322(COD))P8_TC1-COD(2018)0322Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttamisen osalta | 223 |
| 2021/C 116/28 | P8_TA(2019)0356Sisärajavalvonnan väliaikainen palauttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sisärajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavien sääntöjen osalta (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))P8_TC1-COD(2017)0245Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sisärajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavien sääntöjen osalta | 226 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Torstai 4. huhtikuuta 2019

2021/C 116/07

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muuttamisesta 28. maaliskuuta 2019 annettua komission delegoitua asetusta ((C(2019)02530 – 2019/2679(DEA))

16

2021/C 116/08

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä annettujen delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205, delegoidun asetuksen (EU) 2016/592 ja delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta 28. maaliskuuta 2019 annettua komission delegoitua asetusta (C(2019)02533 – 2019/2680(DEA))

18

2021/C 116/09

P8_TA(2019)0336Luettelon vahvistaminen kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))P8_TC1-COD(2018)0390Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EU) 2018/1806 muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta

20

2021/C 116/10

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2019)0151 – C8-0131/2019 – 2019/0056(NLE))

21

2021/C 116/11

P8_TA(2019)0339Maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevat valvontavaatimukset ja erityiset säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien erityisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (COM(2017)0278 – C8-0170/2017 – 2017/0121(COD))P8_TC1-COD(2017)0121Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) .../... antamiseksi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta [tark. 764]

sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta

22

2021/C 116/12

P8_TA(2019)0340Päivittäinen ja viikoittainen enimmäisajoaika, vähimmäistauot ja lepoajat sekä ajopiirtureilla tapahtuva paikannus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta (COM(2017)0277 – C8-0167/2017 – 2017/0122(COD))P8_TC1-COD(2017)0122Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen(EU) .../... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta

43

2021/C 116/13

P8_TA(2019)0341Maantieliikennealan kehitykseen mukauttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi alan kehitykseen (COM(2017)0281 – C8-0169/2017 – 2017/0123(COD))P8_TC1-COD(2017)0123Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi alan kehitykseen(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

59

2021/C 116/14

P8_TA(2019)0342Maakaasun sisämarkkinoita koskevat yhteiset säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 2009/73/EY muuttamisesta (COM(2017)0660 – C8-0394/2017 – 2017/0294(COD))P8_TC1-COD(2017)0294Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 2009/73/EY muuttamisesta

79

2021/C 116/15

P8_TA(2019)0343Euroopan meri- ja kalatalousrahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018)0390 – C8-0270/2018 – 2018/0210(COD))P8_TC1-COD(2018)0210Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta
  , kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta [tark. 1 Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.]

ja kalatalousrahastosta

, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta

81

2021/C 116/16

P8_TA(2019)0344Läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2018)0115 – C8-0104/2018 – 2018/0050(COD))P8_TC1-COD(2018)0050Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta

139

2021/C 116/17

P8_TA(2019)0345Unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisääminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD))P8_TC1-COD(2018)0104Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä

142

2021/C 116/18

P8_TA(2019)0346Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta (COM(2018)0274 – C8-0196/2018 – 2018/0129(COD))P8_TC1-COD(2018)0129Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta

144

2021/C 116/19

P8_TA(2019)0347Yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote (PEPP) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (COM(2017)0343 – C8-0219/2017 – 2017/0143(COD))P8_TC1-COD(2017)0143Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP)

146

2021/C 116/20

P8_TA(2019)0348Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (COM(2017)0253 – C8-0137/2017 – 2017/0085(COD))P8_TC1-COD(2017)0085Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta

148

2021/C 116/21

P8_TA(2019)0349Unionin talousarvion suojaaminen tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))P8_TC1-COD(2018)0136Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita

150

2021/C 116/22

P8_TA(2019)0350Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))P8_TC1-COD(2018)0206Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+)

162

2021/C 116/23

P8_TA(2019)0351Valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistamisesta (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))P8_TC1-COD(2018)0187Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistamisesta (uudelleenlaadittu)

215

2021/C 116/24

P8_TA(2019)0352Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0234 – C8-0169/2018 – 2018/0111(COD))P8_TC1-COD(2018)0111Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (uudelleenlaadittu teksti)

217

2021/C 116/25

P8_TA(2019)0353Välimeren miekkakalan monivuotinen elvytyssuunnitelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä asetusten (EY) N:o 1967/2006 ja (EU) 2017/2107 muuttamisesta (COM(2018)0229 – C8-0162/2018 – 2018/0109(COD))P8_TC1-COD(2018)0109Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2107 muuttamisesta

219

2021/C 116/26

P8_TA(2019)0354Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY muuttamisesta ja direktiivin 2005/45/EY kumoamisesta (COM(2018)0315 – C8-0205/2018 – 2018/0162(COD))P8_TC1-COD(2018)0162Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY muuttamisesta ja jäsenvaltioiden myöntämien merenkulkijoiden pätevyyskirjojen keskinäisestä tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/45/EY kumoamisesta

221

2021/C 116/27

P8_TA(2019)0355Vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttamisen osalta (COM(2018)0614 – C8-0396/2018 – 2018/0322(COD))P8_TC1-COD(2018)0322Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttamisen osalta

223

2021/C 116/28

P8_TA(2019)0356Sisärajavalvonnan väliaikainen palauttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sisärajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavien sääntöjen osalta (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))P8_TC1-COD(2017)0245Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sisärajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavien sääntöjen osalta

226

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

31.3.2021

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2019–2020

Istunnot 3. ja 4. huhtikuuta 2019

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 51, 12.2.2021.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Torstai 4. huhtikuuta 2019

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/2

---

P8_TA(2019)0338

Jätehuolto

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 jätehuollosta (2019/2557(RSP))

(2021/C 116/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/851 (1) (jätehuollon puitedirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/851 (1) (jätehuollon puitedirektiivi),

| — | ottaa huomioon kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/850 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/850 (2),

| — | ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/852 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/852 (3),

| — | ottaa huomioon romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/849 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/849 (4),

| — | ottaa huomioon sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (5) (ilmastotoimia koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (5) (ilmastotoimia koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6) sekä kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksytyt täytäntöönpanoasetukset ja vapaaehtoiset sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6) sekä kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksytyt täytäntöönpanoasetukset ja vapaaehtoiset sopimukset,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (7),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (8),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävistä EU:n toimista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävistä EU:n toimista (9),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Tuotteiden käyttöiän pidentäminen: kuluttajien ja yritysten saama hyöty” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Tuotteiden käyttöiän pidentäminen: kuluttajien ja yritysten saama hyöty” (10),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman ekosuunnitteludirektiivin (2009/125/EY) täytäntöönpanosta) (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman ekosuunnitteludirektiivin (2009/125/EY) täytäntöönpanosta) (11),

| — | ottaa huomioon lainsäädäntövallan käyttäjien 19. joulukuuta 2018 saavuttamaan alustavan poliittisen yhteisymmärryksen ehdotuksesta direktiiviksi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lainsäädäntövallan käyttäjien 19. joulukuuta 2018 saavuttamaan alustavan poliittisen yhteisymmärryksen ehdotuksesta direktiiviksi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä,

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa” (COM(2017)0034), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa” (COM(2017)0034),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018)0032) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018)0032) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2018)0020),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015)0614),

| — | ottaa huomioon yli 60 jätehuoltoa koskevaa vetoomusta, jotka Euroopan parlamentti on muutaman viime vuoden aikana saanut Belgiasta, Bulgariasta, Kreikasta, Italiasta, Puolasta, Slovakiasta, Espanjasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yli 60 jätehuoltoa koskevaa vetoomusta, jotka Euroopan parlamentti on muutaman viime vuoden aikana saanut Belgiasta, Bulgariasta, Kreikasta, Italiasta, Puolasta, Slovakiasta, Espanjasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta,

| — | ottaa huomioon jätehuoltokysymyksiä koskevat vetoomusvaliokunnan viime vuosina tekemät tiedonhankintamatkat Bulgariaan, Kreikkaan ja Italiaan ja erityisesti niiden jälkeen laadittujen kertomusten päätelmät ja erityiset suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätehuoltokysymyksiä koskevat vetoomusvaliokunnan viime vuosina tekemät tiedonhankintamatkat Bulgariaan, Kreikkaan ja Italiaan ja erityisesti niiden jälkeen laadittujen kertomusten päätelmät ja erityiset suositukset,

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman vetoomuksen esittäjien esiin nostamista kysymyksistä jätehuoltodirektiivin ja siihen liittyvien direktiivien soveltamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman vetoomuksen esittäjien esiin nostamista kysymyksistä jätehuoltodirektiivin ja siihen liittyvien direktiivien soveltamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 216 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 216 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että vaikka kaikkialla EU:ssa on edistytty ympäristöön ja ihmisen terveyteen kohdistuvien jätteen syntymisen vaikutusten vähentämisessä, jäljellä on edelleen monia haasteita, ja on toteutettava pikaisesti toimenpiteitä luonnonvarojen kestävän hoidon varmistamiseksi erityisesti siksi, että suhteellisen suuria määriä käsittelemätöntä jätettä sijoitetaan edelleen kaatopaikoille monissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vaikka kaikkialla EU:ssa on edistytty ympäristöön ja ihmisen terveyteen kohdistuvien jätteen syntymisen vaikutusten vähentämisessä, jäljellä on edelleen monia haasteita, ja on toteutettava pikaisesti toimenpiteitä luonnonvarojen kestävän hoidon varmistamiseksi erityisesti siksi, että suhteellisen suuria määriä käsittelemätöntä jätettä sijoitetaan edelleen kaatopaikoille monissa jäsenvaltioissa;

| B. | toteaa, että kaksi keskeistä tulevaisuuden haastetta ovat syntyvän jätteen määrän vähentäminen ja jätehuoltotavoitteiden sovittaminen yhteen kiertotalouden tavoitteiden kanssa erityisesti uudelleenkäyttöä ja kierrätystä edistämällä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kaksi keskeistä tulevaisuuden haastetta ovat syntyvän jätteen määrän vähentäminen ja jätehuoltotavoitteiden sovittaminen yhteen kiertotalouden tavoitteiden kanssa erityisesti uudelleenkäyttöä ja kierrätystä edistämällä;

| C. | toteaa, että ennaltaehkäisy on asetettu jätehierarkian tärkeimmäksi prioriteetiksi jätehuollon puitedirektiivissä 2008/98/EY; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ennaltaehkäisy on asetettu jätehierarkian tärkeimmäksi prioriteetiksi jätehuollon puitedirektiivissä 2008/98/EY;

| D. | toteaa, että epäasianmukaisilla jätehuoltokäytännöillä on vakavia maaperän, veden ja ilman pilaantumista aiheuttavia ympäristövaikutuksia; toteaa, että vetoomusten esittäjät ovat korostaneet, että kaatopaikoille ja jätteenpolttolaitoksille on myönnetty lupia ja niitä on otettu käyttöön asuinalueiden ja maataloustuotantopaikkojen välittömässä läheisyydessä ja alueilla, joilla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät ole ottaneet geologisia ja hydrogeologisia olosuhteita asianmukaisesti huomioon, ja että ne muodostavat välittömän uhan kansanterveydelle; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että epäasianmukaisilla jätehuoltokäytännöillä on vakavia maaperän, veden ja ilman pilaantumista aiheuttavia ympäristövaikutuksia; toteaa, että vetoomusten esittäjät ovat korostaneet, että kaatopaikoille ja jätteenpolttolaitoksille on myönnetty lupia ja niitä on otettu käyttöön asuinalueiden ja maataloustuotantopaikkojen välittömässä läheisyydessä ja alueilla, joilla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät ole ottaneet geologisia ja hydrogeologisia olosuhteita asianmukaisesti huomioon, ja että ne muodostavat välittömän uhan kansanterveydelle;

| E. | toteaa, että 80 prosenttia tuotteen ympäristövaikutuksesta määräytyy suunnitteluvaiheessa, jolla on näin ollen tärkeä rooli edistettäessä jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kaikkia kiertotalousnäkökohtia, kuten tuotteen kestävyyttä, päivitettävyyttä, korjattavuutta, uudelleenkäyttöä ja kierrättämistä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että 80 prosenttia tuotteen ympäristövaikutuksesta määräytyy suunnitteluvaiheessa, jolla on näin ollen tärkeä rooli edistettäessä jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kaikkia kiertotalousnäkökohtia, kuten tuotteen kestävyyttä, päivitettävyyttä, korjattavuutta, uudelleenkäyttöä ja kierrättämistä;

| F. | toteaa, että entistä kestävämpien ja resurssitehokkaampien tuotteiden valmistamisen ohella myös jakamis- ja palvelutalouden periaatteilla voidaan vähentää jätteiden syntymistä Euroopassa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että entistä kestävämpien ja resurssitehokkaampien tuotteiden valmistamisen ohella myös jakamis- ja palvelutalouden periaatteilla voidaan vähentää jätteiden syntymistä Euroopassa;

| G. | toteaa, että komissio on käsitellyt lukuisia rikkomusmenettelyjä, jotka koskevat EU:n jätehuoltolainsäädännön rikkomista useissa eri jäsenvaltioissa; toteaa, että näistä tapauksista on monista nostettu kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa, joistakin aivan hiljattain; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että komissio on käsitellyt lukuisia rikkomusmenettelyjä, jotka koskevat EU:n jätehuoltolainsäädännön rikkomista useissa eri jäsenvaltioissa; toteaa, että näistä tapauksista on monista nostettu kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa, joistakin aivan hiljattain;

| H. | toteaa, että unionin jätelainsäädännön täytäntöönpanoa koskevassa komission viimeisimmässä kertomuksessa, mukaan lukien varhaisvaroituskertomus jäsenvaltioista, joiden osalta on vaarana, että ne ovat jäämässä jälkeen vuodeksi 2020 asetettua yhdyskuntajätteen uudelleenkäyttöä/kierrätystä koskevan tavoitteen valmisteluissa, osoitti, että on olemassa vakavia puutteita, jotka on korjattava nopeasti, jos Eurooppa haluaa hyötyä kiertotalouden ympäristöön liittyvistä ja taloudellisista eduista; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että unionin jätelainsäädännön täytäntöönpanoa koskevassa komission viimeisimmässä kertomuksessa, mukaan lukien varhaisvaroituskertomus jäsenvaltioista, joiden osalta on vaarana, että ne ovat jäämässä jälkeen vuodeksi 2020 asetettua yhdyskuntajätteen uudelleenkäyttöä/kierrätystä koskevan tavoitteen valmisteluissa, osoitti, että on olemassa vakavia puutteita, jotka on korjattava nopeasti, jos Eurooppa haluaa hyötyä kiertotalouden ympäristöön liittyvistä ja taloudellisista eduista;

| I. | toteaa, että lukuisiin vetoomuksiin sisällytetyissä viimeaikaisissa tiedoissa on korostettu sitä, että jätehuollon tilanne useissa jäsenvaltioissa ja useilla alueilla on edelleen hyvin ongelmallinen, ja annettu vahvaa näyttöä siitä, että jätehuollon puitedirektiivin sekä jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden käsittelytoimenpiteitä koskevan EU:n muun lainsäädännön täytäntöönpanoa on parannettava merkittävästi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että lukuisiin vetoomuksiin sisällytetyissä viimeaikaisissa tiedoissa on korostettu sitä, että jätehuollon tilanne useissa jäsenvaltioissa ja useilla alueilla on edelleen hyvin ongelmallinen, ja annettu vahvaa näyttöä siitä, että jätehuollon puitedirektiivin sekä jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden käsittelytoimenpiteitä koskevan EU:n muun lainsäädännön täytäntöönpanoa on parannettava merkittävästi;

| J. | toteaa, että talous, jossa etusijalla ovat materiaalien korjaaminen, uudelleenkäyttö, uudelleenvalmistus ja kierrättäminen, on työvoimavaltaisempaa kuin kertakäyttöfilosofiaan perustuva talous ja luo näin ollen lisää työllistymismahdollisuuksia; toteaa, että jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevan nykyisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano voi edistää uudelleenkäyttöön ja kierrättämiseen liittyvien alojen työllistämispotentiaalin hyödyntämistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että talous, jossa etusijalla ovat materiaalien korjaaminen, uudelleenkäyttö, uudelleenvalmistus ja kierrättäminen, on työvoimavaltaisempaa kuin kertakäyttöfilosofiaan perustuva talous ja luo näin ollen lisää työllistymismahdollisuuksia; toteaa, että jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevan nykyisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano voi edistää uudelleenkäyttöön ja kierrättämiseen liittyvien alojen työllistämispotentiaalin hyödyntämistä;

| K. | toteaa, että asianmukainen jätehuolto ja jätteen syntymisen ehkäiseminen on olennaista, jotta Euroopassa saavutetaan parempi elämänlaatu ja myrkytön ympäristö; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että asianmukainen jätehuolto ja jätteen syntymisen ehkäiseminen on olennaista, jotta Euroopassa saavutetaan parempi elämänlaatu ja myrkytön ympäristö;

| 1. | korostaa, että useissa vetoomuksissa, joita on esitetty siitä, että jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön jätelainsäädäntöä, korostetaan erinäisiä terveys- ja ympäristöongelmia, jotka liittyvät epäasianmukaisiin jätehuoltokäytäntöihin, kuten huonoon ilmanlaatuun kaupunkialueilla, maanalaisten vesivarojen saastumiseen, liialliseen melutasoon ja hajupäästöihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että jotta voidaan tukea siirtymistä suuremmassa määrin kohti kiertotaloutta, jätehuollon julkisen rahoituksen, joko kansallisella tasolla tai EU:n tasolla, olisi oltava johdonmukaista sen tavoitteen kanssa, että jätehuollon hierarkiassa siirrytään ylöspäin; katsoo tämän takia, että varat olisi suunnattava ehkäisemiseen, uudelleenkäyttöön, erilliskeräykseen sekä kierrätyssuunnitelmiin ja -hankkeisiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita toimimaan entistä ponnekkaammin laatiessaan tehokkaita suunnitelmia ja toteuttaessaan ehkäisyä, uudelleenkäyttöä, erilliskerätystä ja kierrätystä koskevia hankkeita, koska ne ovat ratkaisevan tärkeitä jätteen ympäristörasitteen vähentämisen, kiertotalouden taloudellisten etujen hyödyntämisen ja resurssitehokkuuden parantamisen kannalta; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita toimien toteuttamisessa myös teknisen avun ja EU:n rahastojen kautta; ehdottaa ottamaan käyttöön riittäviä taloudellisia välineitä jätehuollon puitedirektiivin mukaisesti ja toteuttamaan vaikuttavia ja kustannustehokkaita laajennettua tuottajan vastuuta koskevia järjestelmiä, joilla edistetään siirtymistä kohti kiertotaloutta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan roskien siivoamista ja jätehuollon parantamista koskevia toimenpiteitä (kerääminen, lajittelu ja kierrätys) ja ottamaan käyttöön taloudellisia välineitä ja toteuttamaan tiedotuskampanjoita roskaamisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti komission halukkuuteen järjestää kiertotalouteen/ jätteisiin liittyviä korkean tason vierailuja jäsenvaltioihin, joiden osalta on vaarana, että vuodeksi 2020 asetettu yhdyskuntajätteen kierrättämistä koskeva tavoite jää täyttymättä, ja ottaa mukaan asianomaiset sidosryhmät, mukaan lukien paikallisten ja alueellisten toimijoiden yhdistykset ja Euroopan laajuiset organisaatiot, jotka edistävät aidosti jätteetöntä kulttuuria ja siihen liittyviä toimintapolitiikkoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että jäsenvaltioiden on lievennettävä jätteiden syntymisen aiheuttamia ympäristövaikutuksia erityisesti vähentämällä yhdyskuntajätteen syntymistä; kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi toteuttamaan jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä tarkistetun jätehuollon puitedirektiivin mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla toimijoilla on ratkaiseva rooli jätehuollossa sekä asiaa koskevan toimintapolitiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa; muistuttaa, että johdonmukainen toimintapolitiikka sekä asianmukaisen infrastruktuurin edistäminen jätehierarkian mukaisesti voidaan toteuttaa ainoastaan koordinoimalla ja tekemällä yhteistyötä kaikilla tasoilla EU:ssa; kehottaa komissiota palkitsemaan parhaat käytännöt kaikilla tasoilla ja helpottamaan niiden vaihtoa sekä tukemaan konkreettisesti ja asianmukaisesti pioneerihankkeita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita ja toimialoja lisäämään keskeisinä jätehuoltoalan kumppaneina osallistumistaan kiertotalouden toimitusketjuihin saadakseen usein kilpailukykyiseen hintaan korkealatuisia toisioraaka-aineita, joita olisi otettava talteen jatkokäyttöä ja -tuotantoa varten; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa tarjoamaan koulutusta ja edistämään erilaisia työllisyyden muotoja, mukaan lukien taloudellinen tuki korkean tason osaamiskoulutukselle ja sosiaalisille työpaikoille, erityisesti korjauksen ja uudelleenkäytön valmistelun alalla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo vakaasti, että jätteiden ehkäisyyn, uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen keskittyviä uusia liiketoimintamalleja on edistettävä ja tuettava riittävästi, jotta voidaan edistää entistä tehokkaammin siirtymistä kohti kiertotaloutta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että kiertotalouspaketin asianmukainen täytäntöönpano tarjoaa mahdollisuuksia kaikkialla EU:ssa, mukaan lukien investoinnit, mikä auttaa järkeistämään luonnonvarojen käyttöä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että resurssien tuottavuuden lisääminen parantamalla tehokkuutta ja vähentämällä resurssihävikkiä esimerkiksi uudelleenkäytön, kierrätyksen ja uudelleenvalmistuksen avulla voi merkittävästi vähentää sekä kulutusta että kasvihuonekaasupäästöjä, mikä on kiertotaloudessa keskeistä; korostaa, että kiertotaloudessa resurssit pysyvät talouden sisällä tuottavassa käytössä senkin jälkeen kun tuote on tullut elinkaarensa päähän, jolloin luonnonvarojen kulutus vähenee; katsoo jätelainsäädännön osalta, että kiertotalouden mukaisen tuotesuunnittelun parantaminen edesauttaa tuotekiertojen sulkemista ja muuttaa tuotanto- ja kulutuskäyttäytymistä, mikä vähentää myrkyllisten aineiden ja yleensä jätteen määrää; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan täyden avoimuuden eri jätehuoltovaihtoehdoista peräisin olevien jätteiden määrän ja lopullisen määränpään osalta erityisesti yhteisöissä, joihin jätealueet ja uudet hankkeet mahdollisesti vaikuttavat, ja kuulemaan niitä päätöksentekoprosessin yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi panemaan täysimääräisesti ja perusteellisesti täytäntöön tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi) (13) sekä asiaa koskevaan muun EU:n lainsäädännön, jolla pyritään suojelemaan ympäristöä ja kansanterveyttä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että ovelta ovelle tapahtuva erillinen jätteiden kerääminen on tehokas tapa lisätä väestön tietoisuutta kiertotalouden strategisesta merkityksestä ja saada entistä tehokkaammin aikaan kollektiivinen sitoutuminen asiaan; korostaa, että tällaisten järjestelmien avulla voidaan paremmin kirjata tuotetun kotitalousjätteen lajit ja määrät sekä niihin liittyvät käsittelytarpeet uudelleenkäytön ja kierrätyksen valmistelun maksimoimiseksi ja mahdollistaa oikeudenmukaisempien taloudellisia kannustimia lisäävien tai niitä vähentävien toimenpiteiden käyttöönotto; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että jätteenpoltto on kaatopaikkoja lukuun ottamatta edelleen alimpana jätehierarkiassa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että vaarallisista jätteistä aiheutuu jätteenkäsittelyssä erityisiä haasteita, joita ei voida jättää huomiotta ja joihin on vastattava erityisesti; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön jätehuollon puitedirektiivin säännökset, jotka ovat vaarallisten jätteiden käsittelyn kannalta olennaisia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | antaa komissiolle tukensa rikkomismenettelyissä, jotka ovat meneillään niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata jätelainsäädäntöjä; kehottaa komissiota hyödyntämään tarkistetuissa jätedirektiiveissä säädetyn varhaisvaroitusjärjestelmän koko potentiaalia; ehdottaa, että komission keräämät sakot investoidaan uudelleen hankkeisiin, jotka ovat jätehierarkian korkeimpien tasojen mukaisia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että vetoomusten esittäjien mukaan kaatopaikoille on myönnetty lupia, joiden mukaisesti niitä voidaan sijoittaa asuntoalueiden ja maatalousalueiden välittömään läheisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan ihmisten terveyden täysimääräisen suojelun ja toteuttamaan rakenteellisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on löytää ratkaisu pohjaveden saastumiseen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 109.

(2)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 100.

(3)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 141.

(4)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 93.

(5)  EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26.

(6)  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0352.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0100.

(9)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 151.

(10)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 60.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0241.

(12)  EUVL C 239 E, 20.8.2013, s. 60.

(13)  EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/7

---

P8_TA(2019)0357

Lausunnon pyytäminen unionin tuomioistuimesta EU:n liittymisestä yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon pyytämisestä siitä, ovatko ehdotukset Euroopan unionin liittymisestä Euroopan neuvoston yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta sopusoinnussa perussopimusten kanssa, sekä liittymiseen sovellettavasta menettelystä (2019/2678(RSP))

(2021/C 116/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109),

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka avattiin allekirjoitettavaksi 11. toukokuuta 2011 Istanbulissa Turkissa, jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka avattiin allekirjoitettavaksi 11. toukokuuta 2011 Istanbulissa Turkissa, jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/865 (1) naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/865 (1) naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/866 (2) naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/866 (2) naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman (3) ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman (3) ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 6 kohdan,

| A. | toteaa, että Istanbulin yleissopimus perustuu kokonaisvaltaiseen, kattavaan ja koordinoituun lähestymistapaan, jossa uhrin oikeudet asetetaan keskiöön, sillä siinä käsitellään laajasta näkökulmasta naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ongelmia perheväkivalta mukaan luettuna ja määrätään sellaisista toimenpiteistä kuin väkivallan ennaltaehkäisy, syrjinnän torjunta, rikosoikeudelliset toimenpiteet rankaisematta jättämisen torjumiseksi, uhrien suojelu ja tukeminen, lasten suojelu, naispuolisten turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten suojelu ja parempi tiedonkeruu sekä tiedotuskampanjat ja -ohjelmat, joihin kuuluu yhteistyö kansallisten ihmisoikeus- ja tasa-arvoelinten, kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Istanbulin yleissopimus perustuu kokonaisvaltaiseen, kattavaan ja koordinoituun lähestymistapaan, jossa uhrin oikeudet asetetaan keskiöön, sillä siinä käsitellään laajasta näkökulmasta naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ongelmia perheväkivalta mukaan luettuna ja määrätään sellaisista toimenpiteistä kuin väkivallan ennaltaehkäisy, syrjinnän torjunta, rikosoikeudelliset toimenpiteet rankaisematta jättämisen torjumiseksi, uhrien suojelu ja tukeminen, lasten suojelu, naispuolisten turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten suojelu ja parempi tiedonkeruu sekä tiedotuskampanjat ja -ohjelmat, joihin kuuluu yhteistyö kansallisten ihmisoikeus- ja tasa-arvoelinten, kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen kanssa;

| B. | toteaa, että 12. syyskuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti vaati EU:n laaja-alaista liittymistä Istanbulin yleissopimukseen ilman rajoituksia; katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on este naisten ja miesten tasa-arvolle, joka on yksi EU:n perusarvoista ja -tavoitteista, kuten vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklassa, ja että EU:lla on yleinen toimivalta suojella perusoikeuksia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että 12. syyskuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti vaati EU:n laaja-alaista liittymistä Istanbulin yleissopimukseen ilman rajoituksia; katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on este naisten ja miesten tasa-arvolle, joka on yksi EU:n perusarvoista ja -tavoitteista, kuten vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklassa, ja että EU:lla on yleinen toimivalta suojella perusoikeuksia;

| C. | ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus allekirjoitettiin 13. kesäkuuta 2017 Euroopan unionin puolesta kahden 11. toukokuuta 2017 hyväksytyn neuvoston päätöksen perusteella, joista toinen koskee turvapaikanhakua ja palauttamiskieltoa ja perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa ja toinen rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä ja perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 2 kohtaan ja 83 artiklan 1 kohtaan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus allekirjoitettiin 13. kesäkuuta 2017 Euroopan unionin puolesta kahden 11. toukokuuta 2017 hyväksytyn neuvoston päätöksen perusteella, joista toinen koskee turvapaikanhakua ja palauttamiskieltoa ja perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa ja toinen rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä ja perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 2 kohtaan ja 83 artiklan 1 kohtaan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa;

| D. | toteaa, että tähän menettelyyn osallistuvat kaksi valiokuntaa toivat esiin oikeudellisia huolenaiheita, jotka liittyvät siihen, että on katsottu tarpeelliseksi asian jakaminen kahteen päätökseen, sekä neuvoston valitsemaan oikeusperustaan; toteaa, että parlamentin oikeudellista yksikköä pyydettiin antamaan lausunto näistä erityiskysymyksistä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että tähän menettelyyn osallistuvat kaksi valiokuntaa toivat esiin oikeudellisia huolenaiheita, jotka liittyvät siihen, että on katsottu tarpeelliseksi asian jakaminen kahteen päätökseen, sekä neuvoston valitsemaan oikeusperustaan; toteaa, että parlamentin oikeudellista yksikköä pyydettiin antamaan lausunto näistä erityiskysymyksistä;

| E. | ottaa huomioon, että parlamentin työjärjestyksen 108 artiklan 6 kohdassa pyritään sisällyttämään työjärjestykseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan määräykset; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentin työjärjestyksen 108 artiklan 6 kohdassa pyritään sisällyttämään työjärjestykseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan määräykset;

| F. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdassa määrätään unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön pohjalta, että unionin tuomioistuin voi päättää sekä sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa että unionin sopimuksen tekemiseen liittyvästä toimivallasta ja menettelystä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdassa määrätään unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön pohjalta, että unionin tuomioistuin voi päättää sekä sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa että unionin sopimuksen tekemiseen liittyvästä toimivallasta ja menettelystä;

| 1. | pitää oikeudellisesti epävarmana sitä, onko neuvoston ehdottama liittyminen Istanbulin yleissopimukseen perussopimusten mukaista, erityisesti siltä osin kuin on kyse asianmukaisen oikeusperustan valinnasta päätöksille, jotka koskevat yleissopimuksen allekirjoittamista ja sopimuksen tekemistä Euroopan unionin osalta, sekä yleissopimuksen allekirjoittamisen ja tekemisen mahdollisesta jakamisesta kahteen päätökseen kyseisen oikeusperustan valinnan seurauksena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ottaen huomioon edellä esitetyt kysymykset oikeusperustan valinnasta ja asian jakamisesta kahteen päätökseen vallitsee myös oikeudellinen epävarmuus siitä, onko neuvoston päätöksenteossa noudatettu ja perussopimusten mukaisen asiaankuuluvan päätöksentekomenettelyn lisäksi tai vaihtoehtoisesti sen kanssa sovellettu ”yhteisen sopimuksen” käytäntö perussopimusten mukainen, ja tässä yhteydessä myös siitä, miten vilpittömän yhteistyön periaatteen soveltamisen osalta toimitaan Istanbulin yleissopimuksen tekemistä koskevan unionin tavoitteen valossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | päättää pyytää Euroopan unionin tuomioistuimelta lausunnon siitä, onko ehdotettu liittyminen Istanbulin yleissopimukseen sopusoinnussa perussopimusten kanssa, sekä liittymiseen sovellettavasta menettelystä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä ryhtymään tarvittaviin toimiin lausunnon hankkimiseksi Euroopan unionin tuomioistuimelta ja välittämään tämän päätöslauselman tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 11.

(2)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 13.

(3)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 167.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/9

---

P8_TA(2019)0358

Yksilöllisten eläketuotteiden, mukaan lukien yleiseurooppalaiset yksilölliset eläketuotteet, verokohtelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 yksilöllisten eläketuotteiden, mukaan lukien yleiseurooppalaiset yksilölliset eläketuotteet, verokohtelusta (2018/2002(INI))

(2021/C 116/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (COM(2017)0343), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (COM(2017)0343),

| — | ottaa huomioon komission suosituksen yksilöllisten eläketuotteiden, mukaan lukien yleiseurooppalaiset yksilölliset eläketuotteet, verokohtelusta (C(2017)4393), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission suosituksen yksilöllisten eläketuotteiden, mukaan lukien yleiseurooppalaiset yksilölliset eläketuotteet, verokohtelusta (C(2017)4393),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0481/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0481/2018),

| A. | ottaa huomioon, että yksilöllisten eläketuotteiden sisämarkkinat ovat edelleen erittäin hajanaiset, erityisesti verohelpotusten osalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yksilöllisten eläketuotteiden sisämarkkinat ovat edelleen erittäin hajanaiset, erityisesti verohelpotusten osalta;

| B. | toteaa, että kesäkuussa 2017 julkaistu eurooppalaisia yksilöllisiä eläkepuitteita koskeva toteutettavuustutkimus (FISMA/2015/146(02)/D) osoittaa, että verokannustimet ovat keskeisiä PEPP-tuotteiden käyttöönoton kannalta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kesäkuussa 2017 julkaistu eurooppalaisia yksilöllisiä eläkepuitteita koskeva toteutettavuustutkimus (FISMA/2015/146(02)/D) osoittaa, että verokannustimet ovat keskeisiä PEPP-tuotteiden käyttöönoton kannalta;

| C. | toteaa, että jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta välittömän verotuksen alalla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta välittömän verotuksen alalla;

| D. | toteaa, että sisämarkkinoilla kaikkia tarjoajia ja tuotteita on kohdeltava yhdenvertaisesti riippumatta kansalaisuudesta tai kotijäsenvaltiosta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että sisämarkkinoilla kaikkia tarjoajia ja tuotteita on kohdeltava yhdenvertaisesti riippumatta kansalaisuudesta tai kotijäsenvaltiosta;

| 1. | kehottaa neuvostoa laatimaan ehdotuksia PEPP-säästäjille tarjottavista kannustimista, jotta PEPP-tuotteiden käyttöä saadaan lisättyä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ehdottaa seuraavien lähestymistapojen harkitsemista:






  — | nykyisten yksilöllisille eläketuotteille tarjottujen verokannustimien analysointi ja niiden kustannusten, tehokkuuden ja uudelleenjakovaikutusten arviointi sekä tarvittaessa tehottomuuteen ja regressiivisiin vaikutuksiin puuttuminen; |
| --- | --- | --- |

2.

—

nykyisten yksilöllisille eläketuotteille tarjottujen verokannustimien analysointi ja niiden kustannusten, tehokkuuden ja uudelleenjakovaikutusten arviointi sekä tarvittaessa tehottomuuteen ja regressiivisiin vaikutuksiin puuttuminen;

| — | saman verohelpotuksen myöntäminen PEPP-tuotteille kuin myönnetään kansallisille yksilöllisille eläketuotteille, jopa niissä tapauksissa, joissa PEPP-ominaisuudet eivät täysin täytä kaikkia kansallisia kriteereitä; |
| --- | --- |

—

saman verohelpotuksen myöntäminen PEPP-tuotteille kuin myönnetään kansallisille yksilöllisille eläketuotteille, jopa niissä tapauksissa, joissa PEPP-ominaisuudet eivät täysin täytä kaikkia kansallisia kriteereitä;

| — | unionin tasolla yhdenmukaistetun erityisen verohelpotuksen myöntäminen PEPP-tuotteille siten, että tämä vahvistetaan jäsenvaltioiden kesken tehtävässä monenvälisessä verosopimuksessa; |
| --- | --- |

—

unionin tasolla yhdenmukaistetun erityisen verohelpotuksen myöntäminen PEPP-tuotteille siten, että tämä vahvistetaan jäsenvaltioiden kesken tehtävässä monenvälisessä verosopimuksessa;

| 3. | korostaa, että verot kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että mahdolliset päätökset erityisen verohelpotuksen myöntämisestä PEPP-tuotteille kuuluvat siksi edelleen jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että jäsenvaltioilla on tilaisuus osallistua tehostettuun yhteistyöhön; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

5.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Torstai 4. huhtikuuta 2019

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/10

---

P8_TA(2019)0333

Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2268(IMM))

(2021/C 116/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 12. lokakuuta 2018 välittämän pyynnön, joka liittyy vireillä olevaan asiaan nro ABM: 2017/10839 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 12. lokakuuta 2018 välittämän pyynnön, joka liittyy vireillä olevaan asiaan nro ABM: 2017/10839 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2018,

| — | on kuullut Georgios Epitideiosia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Georgios Epitideiosia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0185/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0185/2019),

| A. | ottaa huomioon, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjänvirasto on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä väitettyä rikosta koskevan mahdollisen kanteen yhteydessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjänvirasto on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Georgios Epitideiosin koskemattomuuden pidättämistä väitettyä rikosta koskevan mahdollisen kanteen yhteydessä;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella sen valtion kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella sen valtion kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | ottaa huomioon, että Kreikan perustuslain 62 pykälässä määrätään, että parlamentin jäsentä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä hänen vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kreikan perustuslain 62 pykälässä määrätään, että parlamentin jäsentä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä hänen vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa;

| D. | toteaa, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän pyyntö liittyy asiaan, joka koskee väitettyä Kreikan rikoslain 45 ja 232 A pykälän rikkomista, ja että kyseiset määräykset koskevat osallisuutta tuomioistuimen päätöksen rikkomiseen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän pyyntö liittyy asiaan, joka koskee väitettyä Kreikan rikoslain 45 ja 232 A pykälän rikkomista, ja että kyseiset määräykset koskevat osallisuutta tuomioistuimen päätöksen rikkomiseen;

| E. | huomauttaa, että Georgios Epitideiosia syytetään siitä, että hän jätti noudattamatta yhden tuomarin kokoonpanossa toimivan Ateenan alioikeuden välitoimipäätöstä nro 3603/2015, jossa määrättiin poistamaan kaikki kamerat osoitteessa Odos Grammou 73 Maroúsissa (Attika) sijaitsevan rakennuksen pohjakerroksesta ja sisäänkäynniltä ja maksamaan 600 (kuudensadan) euron sakko jokaisesta 25. toukokuuta 2015 annetun ratkaisun rikkomisesta; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että Georgios Epitideiosia syytetään siitä, että hän jätti noudattamatta yhden tuomarin kokoonpanossa toimivan Ateenan alioikeuden välitoimipäätöstä nro 3603/2015, jossa määrättiin poistamaan kaikki kamerat osoitteessa Odos Grammou 73 Maroúsissa (Attika) sijaitsevan rakennuksen pohjakerroksesta ja sisäänkäynniltä ja maksamaan 600 (kuudensadan) euron sakko jokaisesta 25. toukokuuta 2015 annetun ratkaisun rikkomisesta;

| F. | toteaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan 8 kohdan nojalla oikeudellisten asioiden valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan 8 kohdan nojalla oikeudellisten asioiden valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista;

| G. | toteaa, että Euroopan parlamentin tehtävä ei myöskään ole ottaa kantaa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, eikä myöskään ilmaista kantaansa kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien suhteellisiin ansioihin; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan parlamentin tehtävä ei myöskään ole ottaa kantaa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, eikä myöskään ilmaista kantaansa kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien suhteellisiin ansioihin;

| H. | toteaa, että työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti parlamentaarinen koskemattomuus ei ole jäsenen henkilökohtainen erioikeus vaan tae koko parlamentin ja sen jäsenten riippumattomuudesta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti parlamentaarinen koskemattomuus ei ole jäsenen henkilökohtainen erioikeus vaan tae koko parlamentin ja sen jäsenten riippumattomuudesta;

| I. | toteaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella Euroopan parlamenttia ja sen jäseniä oikeusmenettelyiltä, jotka liittyvät toimintaan, jota harjoitetaan hoidettaessa parlamentin jäsenten tehtäviä ja jota ei voida erottaa kyseisistä tehtävistä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella Euroopan parlamenttia ja sen jäseniä oikeusmenettelyiltä, jotka liittyvät toimintaan, jota harjoitetaan hoidettaessa parlamentin jäsenten tehtäviä ja jota ei voida erottaa kyseisistä tehtävistä;

| J. | toteaa, että syytteeseenpanossa ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että syytteeseenpanossa ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä;

| K. | huomauttaa, että tässä asiassa annettujen tietojen ja selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että rikosoikeudellisen menettelyn tarkoituksena olisi vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa tai mainetta ja siten parlamentin riippumattomuutta (fumus persecutionis -olettamus); |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että tässä asiassa annettujen tietojen ja selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että rikosoikeudellisen menettelyn tarkoituksena olisi vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa tai mainetta ja siten parlamentin riippumattomuutta (fumus persecutionis -olettamus);

| 1. | päättää pidättää Georgios Epitideiosin koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Kreikan viranomaisille ja Georgios Epitideiosille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/12

---

P8_TA(2019)0334

Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2269(IMM))

(2021/C 116/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 12. lokakuuta 2018 välittämän pyynnön, joka liittyy vireillä olevaan asiaan nro ABM: 2017/10839 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 12. lokakuuta 2018 välittämän pyynnön, joka liittyy vireillä olevaan asiaan nro ABM: 2017/10839 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2018,

| — | on kuullut Lampros Fountoulisia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Lampros Fountoulisia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0183/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0183/2019),

| A. | ottaa huomioon, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjänvirasto on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä väitettyä rikosta koskevan mahdollisen kanteen yhteydessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjänvirasto on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Lampros Fountoulisin koskemattomuuden pidättämistä väitettyä rikosta koskevan mahdollisen kanteen yhteydessä;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella sen valtion kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella sen valtion kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | ottaa huomioon, että Kreikan perustuslain 62 pykälässä määrätään, että parlamentin jäsentä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä hänen vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kreikan perustuslain 62 pykälässä määrätään, että parlamentin jäsentä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä hänen vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa;

| D. | toteaa, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän pyyntö liittyy asiaan, joka koskee väitettyä Kreikan rikoslain 45 ja 232 A pykälän rikkomista, ja että kyseiset määräykset koskevat osallisuutta tuomioistuimen päätöksen rikkomiseen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän pyyntö liittyy asiaan, joka koskee väitettyä Kreikan rikoslain 45 ja 232 A pykälän rikkomista, ja että kyseiset määräykset koskevat osallisuutta tuomioistuimen päätöksen rikkomiseen;

| E. | huomauttaa, että Lampros Fountoulisia syytetään siitä, että hän jätti noudattamatta yhden tuomarin kokoonpanossa toimivan Ateenan alioikeuden välitoimipäätöstä nro 3603/2015, jossa määrättiin poistamaan kaikki kamerat osoitteessa Odos Grammou 73 Maroúsissa (Attika) sijaitsevan rakennuksen pohjakerroksesta ja sisäänkäynniltä ja maksamaan 600 (kuudensadan) euron sakko jokaisesta 25. toukokuuta 2015 annetun ratkaisun rikkomisesta; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että Lampros Fountoulisia syytetään siitä, että hän jätti noudattamatta yhden tuomarin kokoonpanossa toimivan Ateenan alioikeuden välitoimipäätöstä nro 3603/2015, jossa määrättiin poistamaan kaikki kamerat osoitteessa Odos Grammou 73 Maroúsissa (Attika) sijaitsevan rakennuksen pohjakerroksesta ja sisäänkäynniltä ja maksamaan 600 (kuudensadan) euron sakko jokaisesta 25. toukokuuta 2015 annetun ratkaisun rikkomisesta;

| F. | toteaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan 8 kohdan nojalla oikeudellisten asioiden valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan 8 kohdan nojalla oikeudellisten asioiden valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista;

| G. | toteaa, että Euroopan parlamentin tehtävä ei myöskään ole ottaa kantaa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, eikä myöskään ilmaista kantaansa kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien suhteellisiin ansioihin; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan parlamentin tehtävä ei myöskään ole ottaa kantaa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, eikä myöskään ilmaista kantaansa kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien suhteellisiin ansioihin;

| H. | toteaa, että työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti parlamentaarinen koskemattomuus ei ole jäsenen henkilökohtainen erioikeus vaan tae koko parlamentin ja sen jäsenten riippumattomuudesta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti parlamentaarinen koskemattomuus ei ole jäsenen henkilökohtainen erioikeus vaan tae koko parlamentin ja sen jäsenten riippumattomuudesta;

| I. | toteaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella Euroopan parlamenttia ja sen jäseniä oikeusmenettelyiltä, jotka liittyvät toimintaan, jota harjoitetaan hoidettaessa parlamentin jäsenten tehtäviä ja jota ei voida erottaa kyseisistä tehtävistä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella Euroopan parlamenttia ja sen jäseniä oikeusmenettelyiltä, jotka liittyvät toimintaan, jota harjoitetaan hoidettaessa parlamentin jäsenten tehtäviä ja jota ei voida erottaa kyseisistä tehtävistä;

| J. | toteaa, että syytteeseenpanossa ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että syytteeseenpanossa ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä;

| K. | huomauttaa, että tässä asiassa annettujen tietojen ja selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että rikosoikeudellisen menettelyn tarkoituksena olisi vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa tai mainetta ja siten parlamentin riippumattomuutta (fumus persecutionis -olettamus); |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että tässä asiassa annettujen tietojen ja selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että rikosoikeudellisen menettelyn tarkoituksena olisi vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa tai mainetta ja siten parlamentin riippumattomuutta (fumus persecutionis -olettamus);

| 1. | päättää pidättää Lampros Fountoulisin koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Kreikan viranomaisille ja Lampros Fountoulisille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/14

---

P8_TA(2019)0335

Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 4. huhtikuuta 2019 Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2018/2270(IMM))

(2021/C 116/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 12. lokakuuta 2018 välittämän pyynnön, joka liittyy vireillä olevaan asiaan nro ABM: 2017/10839 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 12. lokakuuta 2018 välittämän pyynnön, joka liittyy vireillä olevaan asiaan nro ABM: 2017/10839 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2018,

| — | on kuullut Eleftherios Synadinosia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Eleftherios Synadinosia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0184/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0184/2019),

| A. | ottaa huomioon, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjänvirasto on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä väitettyä rikosta koskevan mahdollisen kanteen yhteydessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjänvirasto on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden pidättämistä väitettyä rikosta koskevan mahdollisen kanteen yhteydessä;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella sen valtion kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella sen valtion kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | ottaa huomioon, että Helleenien tasavallan perustuslain 62 pykälässä määrätään, että parlamentin jäsentä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä hänen vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Helleenien tasavallan perustuslain 62 pykälässä määrätään, että parlamentin jäsentä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä hänen vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa;

| D. | toteaa, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän pyyntö liittyy asiaan, joka koskee väitettyä Kreikan rikoslain 45 ja 232 A pykälän rikkomista, ja että kyseiset määräykset koskevat osallisuutta tuomioistuimen päätöksen rikkomiseen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Kreikan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän pyyntö liittyy asiaan, joka koskee väitettyä Kreikan rikoslain 45 ja 232 A pykälän rikkomista, ja että kyseiset määräykset koskevat osallisuutta tuomioistuimen päätöksen rikkomiseen;

| E. | huomauttaa, että Eleftherios Synadinosia syytetään siitä, että hän jätti noudattamatta yhden tuomarin kokoonpanossa toimivan Ateenan alioikeuden välitoimipäätöstä nro 3603/2015, jossa määrättiin poistamaan kaikki kamerat osoitteessa Odos Grammou 73 Maroúsissa (Attika) sijaitsevan rakennuksen pohjakerroksesta ja sisäänkäynniltä ja maksamaan 600 (kuudensadan) euron sakko jokaisesta 25. toukokuuta 2015 annetun ratkaisun rikkomisesta; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että Eleftherios Synadinosia syytetään siitä, että hän jätti noudattamatta yhden tuomarin kokoonpanossa toimivan Ateenan alioikeuden välitoimipäätöstä nro 3603/2015, jossa määrättiin poistamaan kaikki kamerat osoitteessa Odos Grammou 73 Maroúsissa (Attika) sijaitsevan rakennuksen pohjakerroksesta ja sisäänkäynniltä ja maksamaan 600 (kuudensadan) euron sakko jokaisesta 25. toukokuuta 2015 annetun ratkaisun rikkomisesta;

| F. | toteaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan 8 kohdan nojalla oikeudellisten asioiden valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan 8 kohdan nojalla oikeudellisten asioiden valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista;

| G. | toteaa, että Euroopan parlamentin tehtävä ei myöskään ole ottaa kantaa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, eikä myöskään ilmaista kantaansa kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien suhteellisiin ansioihin; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan parlamentin tehtävä ei myöskään ole ottaa kantaa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, eikä myöskään ilmaista kantaansa kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien suhteellisiin ansioihin;

| H. | toteaa, että työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti parlamentaarinen koskemattomuus ei ole jäsenen henkilökohtainen erioikeus vaan tae koko parlamentin ja sen jäsenten riippumattomuudesta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti parlamentaarinen koskemattomuus ei ole jäsenen henkilökohtainen erioikeus vaan tae koko parlamentin ja sen jäsenten riippumattomuudesta;

| I. | toteaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella Euroopan parlamenttia ja sen jäseniä oikeusmenettelyiltä, jotka liittyvät toimintaan, jota harjoitetaan hoidettaessa parlamentin jäsenten tehtäviä ja jota ei voida erottaa kyseisistä tehtävistä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella Euroopan parlamenttia ja sen jäseniä oikeusmenettelyiltä, jotka liittyvät toimintaan, jota harjoitetaan hoidettaessa parlamentin jäsenten tehtäviä ja jota ei voida erottaa kyseisistä tehtävistä;

| J. | toteaa, että syytteeseenpanossa ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että syytteeseenpanossa ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä;

| K. | huomauttaa, että tässä asiassa annettujen tietojen ja selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että rikosoikeudellisen menettelyn tarkoituksena olisi vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa tai mainetta ja siten parlamentin riippumattomuutta (fumus persecutionis -olettamus); |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että tässä asiassa annettujen tietojen ja selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että rikosoikeudellisen menettelyn tarkoituksena olisi vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa tai mainetta ja siten parlamentin riippumattomuutta (fumus persecutionis -olettamus);

| 1. | päättää pidättää Eleftherios Synadinosin koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Kreikan viranomaisille ja Eleftherios Synadinosille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Torstai 4. huhtikuuta 2019

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/16

---

P8_TA(2019)0331

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: päivämäärä, johon saakka vastapuolet voivat jatkaa riskienpienentämistekniikoidensa soveltamista tiettyihin OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muuttamisesta 28. maaliskuuta 2019 annettua komission delegoitua asetusta ((C(2019)02530 – 2019/2679(DEA))

(2021/C 116/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2019)02530), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2019)02530),

| — | ottaa huomioon komission 28. maaliskuuta 2019 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. maaliskuuta 2019 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 1. huhtikuuta 2019 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 1. huhtikuuta 2019 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 5 kohdan ja 82 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 5 kohdan ja 82 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muuttamisesta 19. joulukuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muuttamisesta 19. joulukuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 (2),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 4. huhtikuuta 2019, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 4. huhtikuuta 2019, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 4 artiklan mukaisesti asetusta sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona perussopimuksia on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti lakattu soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ellei erosopimus ole tullut voimaan kyseiseen päivään mennessä tai ellei SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ole pidennetty; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 4 artiklan mukaisesti asetusta sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona perussopimuksia on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti lakattu soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ellei erosopimus ole tullut voimaan kyseiseen päivään mennessä tai ellei SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ole pidennetty;

| B. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. maaliskuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/476 (3) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja että näin ollen jää täyttymättä toinen delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 soveltamista koskeva edellytys eli se, että SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ei ole pidennetty; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. maaliskuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/476 (3) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja että näin ollen jää täyttymättä toinen delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 soveltamista koskeva edellytys eli se, että SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ei ole pidennetty;

| C. | ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 taustalla olevat syyt ovat edelleen olemassa SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan mahdollisesta pidentämisestä riippumatta ja että parlamentti ilmoitti 13. helmikuuta 2019, ettei se vastusta delegoitua asetusta (EU) 2019/397; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen (EU) 2019/397 taustalla olevat syyt ovat edelleen olemassa SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan mahdollisesta pidentämisestä riippumatta ja että parlamentti ilmoitti 13. helmikuuta 2019, ettei se vastusta delegoitua asetusta (EU) 2019/397;

| D. | toteaa, että parlamentti on edelleen samaa mieltä siitä, että toimivaltaisten viranomaisten ja rahoitusmarkkinoiden on tärkeää vapauttaa tietyt uudistamisesta johtuvat liiketoimet 12 kuukauden määräajaksi, jos Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunut vastapuoli vaihdetaan toiseen vastapuoleen 27 jäsenvaltion EU:n sisällä, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä 28. maaliskuuta 2019 annettua delegoitua asetusta, joka koskee Eurooppa-neuvoston päätöksen (EU) 2019/476 mukaista uutta tilannetta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan pidentämisen osalta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että parlamentti on edelleen samaa mieltä siitä, että toimivaltaisten viranomaisten ja rahoitusmarkkinoiden on tärkeää vapauttaa tietyt uudistamisesta johtuvat liiketoimet 12 kuukauden määräajaksi, jos Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunut vastapuoli vaihdetaan toiseen vastapuoleen 27 jäsenvaltion EU:n sisällä, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä 28. maaliskuuta 2019 annettua delegoitua asetusta, joka koskee Eurooppa-neuvoston päätöksen (EU) 2019/476 mukaista uutta tilannetta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan pidentämisen osalta;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 71, 13.3.2019, s. 15.

(3)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/476, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä (EUVL L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/18

---

P8_TA(2019)0332

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivä

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä annettujen delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205, delegoidun asetuksen (EU) 2016/592 ja delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta 28. maaliskuuta 2019 annettua komission delegoitua asetusta (C(2019)02533 – 2019/2680(DEA))

(2021/C 116/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2019)02533), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2019)02533),

| — | ottaa huomioon komission 28. maaliskuuta 2019 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. maaliskuuta 2019 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 1. huhtikuuta 2019 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 1. huhtikuuta 2019 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä annettujen delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205, delegoidun asetuksen (EU) 2016/592 ja delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta 19. joulukuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä annettujen delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205, delegoidun asetuksen (EU) 2016/592 ja delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta 19. joulukuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 (2),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 4. huhtikuuta 2019, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 4. huhtikuuta 2019, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 4 artiklan mukaisesti asetusta sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ellei erosopimus ole tullut voimaan kyseiseen päivään mennessä tai ellei SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ole pidennetty; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 4 artiklan mukaisesti asetusta sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ellei erosopimus ole tullut voimaan kyseiseen päivään mennessä tai ellei SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ole pidennetty;

| B. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. maaliskuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/476 (3) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja että näin ollen jää täyttymättä toinen delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 soveltamista koskeva edellytys eli se, että SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ei ole pidennetty; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. maaliskuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/476 (3) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja että näin ollen jää täyttymättä toinen delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 soveltamista koskeva edellytys eli se, että SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa ei ole pidennetty;

| C. | ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 taustalla olevat syyt ovat edelleen olemassa SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan mahdollisesta pidentämisestä riippumatta ja että parlamentti ilmoitti 13. helmikuuta 2019, ettei se vastusta delegoitua asetusta (EU) 2019/396; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen (EU) 2019/396 taustalla olevat syyt ovat edelleen olemassa SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan mahdollisesta pidentämisestä riippumatta ja että parlamentti ilmoitti 13. helmikuuta 2019, ettei se vastusta delegoitua asetusta (EU) 2019/396;

| D. | toteaa, että parlamentti on edelleen samaa mieltä siitä, että toimivaltaisten viranomaisten ja rahoitusmarkkinoiden on tärkeää vapauttaa tietyt uudistamisesta johtuvat liiketoimet 12 kuukauden määräajaksi, jos Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunut vastapuoli vaihdetaan toiseen vastapuoleen 27 jäsenvaltion EU:n sisällä, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä 28. maaliskuuta 2019 annettua delegoitua asetusta, joka koskee Eurooppa-neuvoston päätöksen (EU) 2019/476 mukaista uutta tilannetta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan pidentämisen osalta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että parlamentti on edelleen samaa mieltä siitä, että toimivaltaisten viranomaisten ja rahoitusmarkkinoiden on tärkeää vapauttaa tietyt uudistamisesta johtuvat liiketoimet 12 kuukauden määräajaksi, jos Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunut vastapuoli vaihdetaan toiseen vastapuoleen 27 jäsenvaltion EU:n sisällä, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä 28. maaliskuuta 2019 annettua delegoitua asetusta, joka koskee Eurooppa-neuvoston päätöksen (EU) 2019/476 mukaista uutta tilannetta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan pidentämisen osalta;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 71, 13.3.2019, s. 11.

(3)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/476, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä (EUVL L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/20

---

P8_TA(2019)0336

Luettelon vahvistaminen kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0745), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0745),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0483/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0483/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 2. huhtikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 2. huhtikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0390

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EU) 2018/1806 muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/592.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/21

---

P8_TA(2019)0337

Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2019)0151 – C8-0131/2019 – 2019/0056(NLE))

(Kuuleminen)

(2021/C 116/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2019)0151), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2019)0151),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0131/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0131/2019),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0177/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0177/2019),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/22

---

P8_TA(2019)0339

Maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevat valvontavaatimukset ja erityiset säännöt ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien erityisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (COM(2017)0278 – C8-0170/2017 – 2017/0121(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0278),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0170/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0170/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2)

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0206/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0206/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45.

(2)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

---

P8_TC1-COD(2017)0121

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) .../... antamiseksi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta [tark. 764]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (-1) | Koska tieliikenteen alan työvoima on erittäin liikkuvaa, tarvitaan alakohtaiset säännöt sen varmistamiseksi, että liikenteenharjoittajien vapaus tarjota palveluja valtioiden rajojen yli, tavaroiden vapaa liikkuvuus ja kuljettajien sosiaalinen suojelu ovat tasapainossa. Tämän vuoksi tällä direktiivillä pyritään luomaan oikeusvarmuutta ja oikeudellista selvyyttä, edistämään yhdenmukaisuutta ja parantamaan valvontaa sekä torjumaan laittomia käytäntöjä ja vähentämään hallinnollista rasitetta. [tark. 765] |
| --- | --- |

(-1)

Koska tieliikenteen alan työvoima on erittäin liikkuvaa, tarvitaan alakohtaiset säännöt sen varmistamiseksi, että liikenteenharjoittajien vapaus tarjota palveluja valtioiden rajojen yli, tavaroiden vapaa liikkuvuus ja kuljettajien sosiaalinen suojelu ovat tasapainossa. Tämän vuoksi tällä direktiivillä pyritään luomaan oikeusvarmuutta ja oikeudellista selvyyttä, edistämään yhdenmukaisuutta ja parantamaan valvontaa sekä torjumaan laittomia käytäntöjä ja vähentämään hallinnollista rasitetta. [tark. 765]

| (1) | Jotta tieliikennesektorista saadaan turvallinen, tehokas ja sosiaalisesti vastuullinen, on tarpeen varmistaa
  tavaroiden vapaa liikkuvuus ja palvelujen tarjoamisen vapaus,
  kuljettajien kannalta asianmukaiset työolot ja sosiaalinen suojelu sekä liikenteenharjoittajien kannalta soveltuvat liiketoimintaedellytykset ja tasapuoliset kilpailuedellytykset.

  tarjota liikenteenharjoittajille sopiva liiketoiminta-
  ja
  kilpailuympäristö kunnioittaen samalla perussopimuksissa turvattuja perusvapauksia, erityisesti tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta
  . [tark. 766] |
| --- | --- |

(1)

Jotta tieliikennesektorista saadaan turvallinen, tehokas ja sosiaalisesti vastuullinen, on tarpeen varmistaa
  tavaroiden vapaa liikkuvuus ja palvelujen tarjoamisen vapaus,
  kuljettajien kannalta asianmukaiset työolot ja sosiaalinen suojelu sekä liikenteenharjoittajien kannalta soveltuvat liiketoimintaedellytykset ja tasapuoliset kilpailuedellytykset.

  tarjota liikenteenharjoittajille sopiva liiketoiminta-
  ja
  kilpailuympäristö kunnioittaen samalla perussopimuksissa turvattuja perusvapauksia, erityisesti tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta
  . [tark. 766]

| (1 a) | Maantieliikenteeseen sovellettavien kansallisten sääntöjen on oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja eivätkä ne saa haitata tai tehdä vähemmän houkuttelevaksi perussopimuksen takaamien perusvapauksien harjoittamista, kuten palvelujen vapaata liikkuvuutta, jotta voidaan ylläpitää tai jopa lisätä unionin kilpailukykyä kunnioittaen samalla kuljettajien työoloja ja sosiaalista suojelua. [tark. 767] |
| --- | --- |

(1 a)

Maantieliikenteeseen sovellettavien kansallisten sääntöjen on oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja eivätkä ne saa haitata tai tehdä vähemmän houkuttelevaksi perussopimuksen takaamien perusvapauksien harjoittamista, kuten palvelujen vapaata liikkuvuutta, jotta voidaan ylläpitää tai jopa lisätä unionin kilpailukykyä kunnioittaen samalla kuljettajien työoloja ja sosiaalista suojelua. [tark. 767]

| (2) | Tieliikennepalveluihin olennaisesti kuuluva suuri liikkuvuus edellyttää erityisen huomion kiinnittämistä siihen, että kuljettajat saavat ne edut, joihin heillä on oikeus, ja että liikenteenharjoittajiin
  , joista suurin osa (90 prosenttia) on alle 10 henkilöä työllistäviä pk-yrityksiä,
  ei kohdistu kohtuuttomia hallinnollisia esteitä
  eikä loukkaavia ja syrjiviä tarkastuksia
  , jotka rajoittavat aiheettomasti heidän vapauttaan tarjota valtioiden rajat ylittäviä palveluja. [tark. 768] |
| --- | --- |

(2)

Tieliikennepalveluihin olennaisesti kuuluva suuri liikkuvuus edellyttää erityisen huomion kiinnittämistä siihen, että kuljettajat saavat ne edut, joihin heillä on oikeus, ja että liikenteenharjoittajiin
  , joista suurin osa (90 prosenttia) on alle 10 henkilöä työllistäviä pk-yrityksiä,
  ei kohdistu kohtuuttomia hallinnollisia esteitä
  eikä loukkaavia ja syrjiviä tarkastuksia
  , jotka rajoittavat aiheettomasti heidän vapauttaan tarjota valtioiden rajat ylittäviä palveluja. [tark. 768]

| (2 a) | Maantieliikenteeseen sovellettavien kansallisten sääntöjen on oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja eivätkä ne saa haitata tai tehdä vähemmän houkuttelevaksi perussopimuksen takaamien perusvapauksien harjoittamista, kuten palvelujen vapaata liikkuvuutta, jotta voidaan ylläpitää tai jopa lisätä unionin kilpailukykyä, tuotteiden ja palvelujen hinnat mukaan luettuina, kunnioittaen samalla kuljettajien työoloja ja sosiaalista suojelua ja ottaen huomioon alan erityispiirteet, sillä kuljettajat ovat erittäin liikkuvia työntekijöitä, eivät lähetettyjä työntekijöitä. [tark. 769] |
| --- | --- |

(2 a)

Maantieliikenteeseen sovellettavien kansallisten sääntöjen on oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja eivätkä ne saa haitata tai tehdä vähemmän houkuttelevaksi perussopimuksen takaamien perusvapauksien harjoittamista, kuten palvelujen vapaata liikkuvuutta, jotta voidaan ylläpitää tai jopa lisätä unionin kilpailukykyä, tuotteiden ja palvelujen hinnat mukaan luettuina, kunnioittaen samalla kuljettajien työoloja ja sosiaalista suojelua ja ottaen huomioon alan erityispiirteet, sillä kuljettajat ovat erittäin liikkuvia työntekijöitä, eivät lähetettyjä työntekijöitä. [tark. 769]

| (3) | Sisämarkkinoiden jouhevan toiminnan kannalta on olennaisen tärkeää saavuttaa tasapaino sen välillä, että vahvistetaan kuljettajien sosiaalisia ja työoloja ja että helpotetaan kansallisten ja ulkomaisten liikenteenharjoittajien tasapuoliseen
  , oikeasuhteiseen ja syrjimättömään
  kilpailuun perustuvien tieliikennepalvelujen tarjoamisen vapautta.
  Siksi kaiken liikennealan kansallisen lainsäädännön ja politiikan olisi edistettävä yhtenäisen Euroopan liikennealueen kehittämistä ja vahvistamista, eivätkä ne saisi millään tavalla edesauttaa sisämarkkinoiden pirstoutumista. [tark. 770] |
| --- | --- |

(3)

Sisämarkkinoiden jouhevan toiminnan kannalta on olennaisen tärkeää saavuttaa tasapaino sen välillä, että vahvistetaan kuljettajien sosiaalisia ja työoloja ja että helpotetaan kansallisten ja ulkomaisten liikenteenharjoittajien tasapuoliseen
  , oikeasuhteiseen ja syrjimättömään
  kilpailuun perustuvien tieliikennepalvelujen tarjoamisen vapautta.
  Siksi kaiken liikennealan kansallisen lainsäädännön ja politiikan olisi edistettävä yhtenäisen Euroopan liikennealueen kehittämistä ja vahvistamista, eivätkä ne saisi millään tavalla edesauttaa sisämarkkinoiden pirstoutumista. [tark. 770]

| (4) | Tieliikenteen alalla voimassa olevan unionin sosiaalilainsäädännön vaikuttavuuden ja tehokkuuden arvioinnissa yksilöitiin säännöksiin liittyviä aukkoja ja niiden täytäntöönpanoon liittyviä puutteita
  sekä laittomia käytäntöjä, kuten postilaatikkoyhtiöiden käyttöä. Liikenteen alalla harjoitettavan pimeän työn torjumista olisi painotettava entistä enemmän
  . Lisäksi jäsenvaltioiden välillä on eroavaisuuksia sääntöjen tulkinnassa, soveltamisessa ja täytäntöönpanossa
  , mikä aiheuttaa kuljettajille ja liikenteenharjoittajille raskaan hallinnollisen rasitteen
  . Tämä saa aikaan oikeudellista epävarmuutta ja kuljettajien ja liikenteenharjoittajien eriarvoista kohtelua, mikä on haitallista alan työskentely-, kilpailu- ja sosiaalisten edellytysten kannalta. [tark. 771] |
| --- | --- |

(4)

Tieliikenteen alalla voimassa olevan unionin sosiaalilainsäädännön vaikuttavuuden ja tehokkuuden arvioinnissa yksilöitiin säännöksiin liittyviä aukkoja ja niiden täytäntöönpanoon liittyviä puutteita
  sekä laittomia käytäntöjä, kuten postilaatikkoyhtiöiden käyttöä. Liikenteen alalla harjoitettavan pimeän työn torjumista olisi painotettava entistä enemmän
  . Lisäksi jäsenvaltioiden välillä on eroavaisuuksia sääntöjen tulkinnassa, soveltamisessa ja täytäntöönpanossa
  , mikä aiheuttaa kuljettajille ja liikenteenharjoittajille raskaan hallinnollisen rasitteen
  . Tämä saa aikaan oikeudellista epävarmuutta ja kuljettajien ja liikenteenharjoittajien eriarvoista kohtelua, mikä on haitallista alan työskentely-, kilpailu- ja sosiaalisten edellytysten kannalta. [tark. 771]

| (4 a) | Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä 96/71/EY
   (4)

  ja 2014/67/EU
   (5)

  sovelletaan asianmukaisesti, olisi vahvistettava unionin tason tarkastuksia ja yhteistyötä kuljettajien lähettämiseen liittyvien petosten torjumiseksi ja tehtävä tiukempia tarkastuksia sen varmistamiseksi, että lähetettyjen kuljettajien sosiaaliturvamaksut todella maksetaan. [tark. 772] |
| --- | --- |

(4 a)

Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä 96/71/EY
   (4)

  ja 2014/67/EU
   (5)

  sovelletaan asianmukaisesti, olisi vahvistettava unionin tason tarkastuksia ja yhteistyötä kuljettajien lähettämiseen liittyvien petosten torjumiseksi ja tehtävä tiukempia tarkastuksia sen varmistamiseksi, että lähetettyjen kuljettajien sosiaaliturvamaksut todella maksetaan. [tark. 772]

| (5) | Työaikasäännösten

  Työaika- ja leposäännösten
  asianmukainen, tehokas ja johdonmukainen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan
  parantaa liikenneturvallisuutta,
  suojella kuljettajien työoloja ja estää sääntöjen noudattamatta jättämisestä johtuva kilpailun vääristyminen. Sen vuoksi on suotavaa laajentaa direktiivissä 2006/22/EY vahvistetut yhdenmukaista täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset koskemaan direktiivissä 2002/15/EY vahvistettujen työaikasäännösten noudattamisen valvontaa.
  Olisi oltava mahdollista yhdistää ajo- ja työaikoja koskevat tarkastukset kuljettajien lähettämistä koskeviin tarkastuksiin ilman ylimääräistä hallinnollista rasitetta. Työajan noudattamista koskevat tarkastukset olisi rajoitettava liikenteenharjoittajien tiloissa tehtäviin tarkastuksiin, kunnes on tarjolla teknologiaa, joka mahdollistaa käytännössä työaikaa koskevien tarkastusten toimittamisen tienvarsilla. [tark. 773] |
| --- | --- |

(5)

Työaikasäännösten

  Työaika- ja leposäännösten
  asianmukainen, tehokas ja johdonmukainen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan
  parantaa liikenneturvallisuutta,
  suojella kuljettajien työoloja ja estää sääntöjen noudattamatta jättämisestä johtuva kilpailun vääristyminen. Sen vuoksi on suotavaa laajentaa direktiivissä 2006/22/EY vahvistetut yhdenmukaista täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset koskemaan direktiivissä 2002/15/EY vahvistettujen työaikasäännösten noudattamisen valvontaa.
  Olisi oltava mahdollista yhdistää ajo- ja työaikoja koskevat tarkastukset kuljettajien lähettämistä koskeviin tarkastuksiin ilman ylimääräistä hallinnollista rasitetta. Työajan noudattamista koskevat tarkastukset olisi rajoitettava liikenteenharjoittajien tiloissa tehtäviin tarkastuksiin, kunnes on tarjolla teknologiaa, joka mahdollistaa käytännössä työaikaa koskevien tarkastusten toimittamisen tienvarsilla. [tark. 773]

| (5 a) | Kun otetaan huomioon liikennepalvelujen erityisluonne ja välitön vaikutus tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja kiinnitetään erityistä huomiota liikenneturvallisuuteen, tienvarsitarkastukset olisi rajoitettava minimiin. Kuljettajien ei pitäisi olla vastuussa niiden yritysten ylimääräisistä hallinnollisista velvoitteista, joille he työskentelevät. Työaikasääntöjä olisi valvottava ainoastaan liikenteenharjoittajan tiloissa. [tark. 774] |
| --- | --- |

(5 a)

Kun otetaan huomioon liikennepalvelujen erityisluonne ja välitön vaikutus tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja kiinnitetään erityistä huomiota liikenneturvallisuuteen, tienvarsitarkastukset olisi rajoitettava minimiin. Kuljettajien ei pitäisi olla vastuussa niiden yritysten ylimääräisistä hallinnollisista velvoitteista, joille he työskentelevät. Työaikasääntöjä olisi valvottava ainoastaan liikenteenharjoittajan tiloissa. [tark. 774]

| (5 b) | Jotta tienvarsitarkastuksia voidaan tehdä entistä tehokkaammin, nopeammin ja useammin ja samalla vähentää kuljettajien hallinnollista rasitetta, direktiivin 2002/15/EY noudattamista olisi valvottava yritysten tiloissa tehtävien tarkastusten yhteydessä eikä tienvarsitarkastuksissa. [tark. 775] |
| --- | --- |

(5 b)

Jotta tienvarsitarkastuksia voidaan tehdä entistä tehokkaammin, nopeammin ja useammin ja samalla vähentää kuljettajien hallinnollista rasitetta, direktiivin 2002/15/EY noudattamista olisi valvottava yritysten tiloissa tehtävien tarkastusten yhteydessä eikä tienvarsitarkastuksissa. [tark. 775]

| (6) | Tieliikenteen alan sosiaalisten sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvä jäsenvaltioiden välinen hallinnollinen yhteistyö on osoittautunut riittämättömäksi, mikä tekee valtioiden rajat ylittävästä täytäntöönpanosta vaikeampaa, tehottomampaa ja epäjohdonmukaisempaa. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa puitteet toimivaa yhteydenpitoa ja vastavuoroista avunantoa varten, mukaan luettuna rikkomuksia koskeva tiedonvaihto ja tiedottaminen täytäntöönpanoon liittyvistä hyvistä käytännöistä. |
| --- | --- |

(6)

Tieliikenteen alan sosiaalisten sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvä jäsenvaltioiden välinen hallinnollinen yhteistyö on osoittautunut riittämättömäksi, mikä tekee valtioiden rajat ylittävästä täytäntöönpanosta vaikeampaa, tehottomampaa ja epäjohdonmukaisempaa. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa puitteet toimivaa yhteydenpitoa ja vastavuoroista avunantoa varten, mukaan luettuna rikkomuksia koskeva tiedonvaihto ja tiedottaminen täytäntöönpanoon liittyvistä hyvistä käytännöistä.

| (6 a) | Jotta voidaan edistää vaikuttavaa hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, jäsenvaltioiden olisi liitettävä kansalliset sähköiset rekisterinsä yhteen maantiekuljetusyritysten eurooppalaisen rekisterin (ERRU) avulla, jonka oikeusperusta on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009
   (6)

  16 artiklan 5 kohta. Jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kansallisten sähköisten rekistereidensä yhteenliittämisen, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla, tienvarsitarkastajat mukaan luettuina, on suora ja reaaliaikainen pääsy ERRUn tietoihin. [tark. 776] |
| --- | --- |

(6 a)

Jotta voidaan edistää vaikuttavaa hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, jäsenvaltioiden olisi liitettävä kansalliset sähköiset rekisterinsä yhteen maantiekuljetusyritysten eurooppalaisen rekisterin (ERRU) avulla, jonka oikeusperusta on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009
   (6)

  16 artiklan 5 kohta. Jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kansallisten sähköisten rekistereidensä yhteenliittämisen, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla, tienvarsitarkastajat mukaan luettuina, on suora ja reaaliaikainen pääsy ERRUn tietoihin. [tark. 776]

| (6 b) | Jotta helpotettaisiin vähimmäisedellytysten parempaa ja yhdenmukaisempaa soveltamista asetuksen (EY) N:o 561/2006, asetuksen (EU) N:o 165/2014 ja direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa varten ja helpotettaisiin liikenteenharjoittajien hallinnollisten vaatimusten noudattamista niiden lähettäessä kuljettajia, komission olisi kehitettävä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) yksi tai useampi moduuli työntekijöiden lähettämistä koskevien ilmoitusten toimittamista varten sekä sähköinen sovellus, jonka kautta tarkastajilla on tienvarsitarkastusten aikana suora reaaliaikainen pääsy ERRUun ja IMIin. [tark. 777] |
| --- | --- |

(6 b)

Jotta helpotettaisiin vähimmäisedellytysten parempaa ja yhdenmukaisempaa soveltamista asetuksen (EY) N:o 561/2006, asetuksen (EU) N:o 165/2014 ja direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa varten ja helpotettaisiin liikenteenharjoittajien hallinnollisten vaatimusten noudattamista niiden lähettäessä kuljettajia, komission olisi kehitettävä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) yksi tai useampi moduuli työntekijöiden lähettämistä koskevien ilmoitusten toimittamista varten sekä sähköinen sovellus, jonka kautta tarkastajilla on tienvarsitarkastusten aikana suora reaaliaikainen pääsy ERRUun ja IMIin. [tark. 777]

| (7) | Jotta täytäntöönpanon vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta voitaisiin parantaa entisestään, on suotavaa kehittää kansallisten riskiluokitusjärjestelmien ominaisuuksia ja käyttöä. Riskiluokitusjärjestelmiin sisältyvien tietojen saanti antaisi mahdollisuuden kohdentaa valvontaa paremmin liikenteenharjoittajiin, jotka eivät noudata sääntöjä, ja liikenneyritysten riskiluokituksen arviointiin kehitetyllä yhdenmukaisella kaavalla voitaisiin edistää liikenteenharjoittajien tasapuolisempaa kohtelua valvonnassa. |
| --- | --- |

(7)

Jotta täytäntöönpanon vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta voitaisiin parantaa entisestään, on suotavaa kehittää kansallisten riskiluokitusjärjestelmien ominaisuuksia ja käyttöä. Riskiluokitusjärjestelmiin sisältyvien tietojen saanti antaisi mahdollisuuden kohdentaa valvontaa paremmin liikenteenharjoittajiin, jotka eivät noudata sääntöjä, ja liikenneyritysten riskiluokituksen arviointiin kehitetyllä yhdenmukaisella kaavalla voitaisiin edistää liikenteenharjoittajien tasapuolisempaa kohtelua valvonnassa.

| (7 a) | Reilun kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi työntekijöille ja yrityksille on tarpeen edetä kohti älykästä täytäntöönpanoa ja tukea kaikin keinoin riskinarviointijärjestelmien täysimääräistä käyttöönottoa ja käyttöä. Tämän vuoksi lainvalvontaviranomaisille on tarjottava reaaliaikainen pääsy kansallisiin sähköisiin rekistereihin samalla kun maantiekuljetusyritysten eurooppalaista rekisteriä (ERRU) hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. [tark. 778] |
| --- | --- |

(7 a)

Reilun kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi työntekijöille ja yrityksille on tarpeen edetä kohti älykästä täytäntöönpanoa ja tukea kaikin keinoin riskinarviointijärjestelmien täysimääräistä käyttöönottoa ja käyttöä. Tämän vuoksi lainvalvontaviranomaisille on tarjottava reaaliaikainen pääsy kansallisiin sähköisiin rekistereihin samalla kun maantiekuljetusyritysten eurooppalaista rekisteriä (ERRU) hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. [tark. 778]

| (8) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2006/22/EY yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2006/22/EY yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti.

| (8 a) | Maantieliikenteeseen sovellettavien työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien sääntöjen olisi oltava tasapainoisia ja yksinkertaisia ja niiden olisi aiheutettava jäsenvaltioille ja kuljetusyrityksille vain vähän hallinnollista rasitetta. Säännöillä ei pitäisi pyrkiä siihen, että yrityksen toiminta sijoittautumisvaltion ulkopuolella ei ole houkuttelevaa. [tark. 779] |
| --- | --- |

(8 a)

Maantieliikenteeseen sovellettavien työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien sääntöjen olisi oltava tasapainoisia ja yksinkertaisia ja niiden olisi aiheutettava jäsenvaltioille ja kuljetusyrityksille vain vähän hallinnollista rasitetta. Säännöillä ei pitäisi pyrkiä siihen, että yrityksen toiminta sijoittautumisvaltion ulkopuolella ei ole houkuttelevaa. [tark. 779]

| (9) | Vaikeuksia on havaittu myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/71/EY (8) vahvistettujen, työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien sääntöjen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/67/EU (9) vahvistettujen, hallinnollisia vaatimuksia koskevien sääntöjen soveltamisessa erittäin liikkuvalla tieliikenteen alalla. Työntekijöiden lähettämistä koskevien säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa tieliikenteen alalla koskevat koordinoimattomat kansalliset toimenpiteet ovat aiheuttaneet
  oikeudellista epävarmuutta, tieliikennealan kilpailun vääristymistä ja
  raskaan hallinnollisen rasitteen ulkomaisille unionin liikenteenharjoittajille. Tämä rajoittaa aiheettomasti vapautta tarjota valtioiden rajat ylittäviä tieliikennepalveluja, ja sillä on negatiivisia sivuvaikutuksia työllisyyteen
  ja liikennealan yritysten kilpailukykyyn
  . 
  Hallinnollisia vaatimuksia ja valvontatoimenpiteitä on yhdenmukaistettava, jotta liikenteenharjoittajat eivät joudu kärsimään tarpeettomista tai mielivaltaisista viivästyksistä. [tark. 780] |
| --- | --- |

(9)

Vaikeuksia on havaittu myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/71/EY (8) vahvistettujen, työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien sääntöjen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/67/EU (9) vahvistettujen, hallinnollisia vaatimuksia koskevien sääntöjen soveltamisessa erittäin liikkuvalla tieliikenteen alalla. Työntekijöiden lähettämistä koskevien säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa tieliikenteen alalla koskevat koordinoimattomat kansalliset toimenpiteet ovat aiheuttaneet
  oikeudellista epävarmuutta, tieliikennealan kilpailun vääristymistä ja
  raskaan hallinnollisen rasitteen ulkomaisille unionin liikenteenharjoittajille. Tämä rajoittaa aiheettomasti vapautta tarjota valtioiden rajat ylittäviä tieliikennepalveluja, ja sillä on negatiivisia sivuvaikutuksia työllisyyteen
  ja liikennealan yritysten kilpailukykyyn
  . 
  Hallinnollisia vaatimuksia ja valvontatoimenpiteitä on yhdenmukaistettava, jotta liikenteenharjoittajat eivät joudu kärsimään tarpeettomista tai mielivaltaisista viivästyksistä. [tark. 780]

| (9 a) | Sääntöjen täysimääräisen noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi vaihdettava tietoja, tehtävä hallinnollista yhteistyötä ja annettava keskinäistä apua sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) avulla, jonka oikeusperusta on asetus (EU) N:o 1024/2012. IMIä olisi käytettävä myös työntekijöiden lähettämistä koskevien ilmoitusten toimittamiseen ja ajan tasalle saattamiseen liikenteenharjoittajien ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. Viimeksi mainitun tavoitteen saavuttamiseksi IMIin olisi kehitettävä rinnakkainen julkinen käyttöliittymä, johon liikenteenharjoittajilla olisi pääsy. [tark. 781] |
| --- | --- |

(9 a)

Sääntöjen täysimääräisen noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi vaihdettava tietoja, tehtävä hallinnollista yhteistyötä ja annettava keskinäistä apua sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) avulla, jonka oikeusperusta on asetus (EU) N:o 1024/2012. IMIä olisi käytettävä myös työntekijöiden lähettämistä koskevien ilmoitusten toimittamiseen ja ajan tasalle saattamiseen liikenteenharjoittajien ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. Viimeksi mainitun tavoitteen saavuttamiseksi IMIin olisi kehitettävä rinnakkainen julkinen käyttöliittymä, johon liikenteenharjoittajilla olisi pääsy. [tark. 781]

| (9 b) | Tavaroiden toimitusketjun kaikkien toimijoiden olisi kannettava oikeudenmukainen osuutensa vastuusta, jos tässä direktiivissä vahvistettuja sääntöjä rikotaan. Näin olisi tapahduttava, jos toimija on todella ollut tietoinen rikkomisista tai jos hänen olisi kaikkien asiaan liittyvien olosuhteiden valossa oltava niistä tietoinen. [tark. 782] |
| --- | --- |

(9 b)

Tavaroiden toimitusketjun kaikkien toimijoiden olisi kannettava oikeudenmukainen osuutensa vastuusta, jos tässä direktiivissä vahvistettuja sääntöjä rikotaan. Näin olisi tapahduttava, jos toimija on todella ollut tietoinen rikkomisista tai jos hänen olisi kaikkien asiaan liittyvien olosuhteiden valossa oltava niistä tietoinen. [tark. 782]

| (9 c) | Sen varmistamiseksi, että kuljettajien lähettämiseen työhön toiseen jäsenvaltioon tieliikenteen alalla sovellettavia valvontatoimia sovelletaan asianmukaisesti direktiiveissä 96/71/EY ja 2014/67/EU määritetyllä tavalla, olisi vahvistettava valvontaa ja yhteistyötä unionin tasolla kuljettajien lähettämiseen liittyvien petosten torjumiseksi. [tark. 783] |
| --- | --- |

(9 c)

Sen varmistamiseksi, että kuljettajien lähettämiseen työhön toiseen jäsenvaltioon tieliikenteen alalla sovellettavia valvontatoimia sovelletaan asianmukaisesti direktiiveissä 96/71/EY ja 2014/67/EU määritetyllä tavalla, olisi vahvistettava valvontaa ja yhteistyötä unionin tasolla kuljettajien lähettämiseen liittyvien petosten torjumiseksi. [tark. 783]

| (9 d) | Hankkijoita olisi kannustettava toimimaan yhteiskuntavastuun mukaisesti käyttämällä liikenteenharjoittajia, jotka noudattavat tässä direktiivissä vahvistettuja sääntöjä. Jotta hankkijat löytäisivät helpommin tällaisia liikenteenharjoittajia, komission olisi arvioitava nykyisiä välineitä ja parhaita käytäntöjä, joilla edistetään tavaroiden toimitusketjun kaikkien toimijoiden yhteiskuntavastuun mukaisia toimintamalleja, jotta voidaan tarvittaessa luoda luotettujen liikennöitsijöiden eurooppalainen foorumi. [tark. 784] |
| --- | --- |

(9 d)

Hankkijoita olisi kannustettava toimimaan yhteiskuntavastuun mukaisesti käyttämällä liikenteenharjoittajia, jotka noudattavat tässä direktiivissä vahvistettuja sääntöjä. Jotta hankkijat löytäisivät helpommin tällaisia liikenteenharjoittajia, komission olisi arvioitava nykyisiä välineitä ja parhaita käytäntöjä, joilla edistetään tavaroiden toimitusketjun kaikkien toimijoiden yhteiskuntavastuun mukaisia toimintamalleja, jotta voidaan tarvittaessa luoda luotettujen liikennöitsijöiden eurooppalainen foorumi. [tark. 784]

| (9 e) | Kansainvälisen kuljetusliikkeen perustamista koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen luo sisämarkkinoille eroavuuksia ja myötävaikuttaa yritysten välisen epäreilun kilpailun kehittymiseen. Näin ollen kansainvälisten kuljetusliikkeiden perustamisedellytyksiä olisi tiukennettava ja edellytysten olisi oltava helpommin valvottavissa, jotta voidaan etenkin torjua postilaatikkoyhtiöiden perustamista. [tark. 785] |
| --- | --- |

(9 e)

Kansainvälisen kuljetusliikkeen perustamista koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen luo sisämarkkinoille eroavuuksia ja myötävaikuttaa yritysten välisen epäreilun kilpailun kehittymiseen. Näin ollen kansainvälisten kuljetusliikkeiden perustamisedellytyksiä olisi tiukennettava ja edellytysten olisi oltava helpommin valvottavissa, jotta voidaan etenkin torjua postilaatikkoyhtiöiden perustamista. [tark. 785]

| (10) | Komissio totesi 8 päivänä maaliskuuta 2016 direktiivin 96/71/EY tarkistusta koskevassa ehdotuksessaan (10), että direktiivin täytäntöönpanosta seuraa erityisiä oikeudellisia ongelmia ja vaikeuksia erittäin liikkuvalla tieliikenteen alalla ja että ongelmiin voitaisiin parhaiten puuttua alakohtaisella tieliikennelainsäädännöllä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio totesi 8 päivänä maaliskuuta 2016 direktiivin 96/71/EY tarkistusta koskevassa ehdotuksessaan (10), että direktiivin täytäntöönpanosta seuraa erityisiä oikeudellisia ongelmia ja vaikeuksia erittäin liikkuvalla tieliikenteen alalla ja että ongelmiin voitaisiin parhaiten puuttua alakohtaisella tieliikennelainsäädännöllä.

| (10 a) | Koska Euroopassa on pulaa kuljettajista, työoloja olisi parannettava huomattavasti ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi. [tark. 786] |
| --- | --- |

(10 a)

Koska Euroopassa on pulaa kuljettajista, työoloja olisi parannettava huomattavasti ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi. [tark. 786]

| (11) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 96/71/EY vaikuttava ja oikeasuhteinen täytäntöönpano tieliikenteen alalla, on tarpeen vahvistaa alakohtaisia sääntöjä, joissa tulevat esiin tieliikenteen alan erittäin liikkuvan työvoiman erityispiirteet ja joissa tasapainotetaan kuljettajien sosiaalinen suojelu ja liikenteenharjoittajien vapaus tarjota palveluja valtioiden rajojen yli.
  Direktiivissä 96/71/EY vahvistettuja työntekijöiden lähettämistä koskevia säännöksiä sekä direktiivissä 2014/67/EU vahvistettuja näiden säännösten täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä olisi sovellettava tieliikennealaan tämän direktiivin säännösten mukaisesti. [tark. 787] |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 96/71/EY vaikuttava ja oikeasuhteinen täytäntöönpano tieliikenteen alalla, on tarpeen vahvistaa alakohtaisia sääntöjä, joissa tulevat esiin tieliikenteen alan erittäin liikkuvan työvoiman erityispiirteet ja joissa tasapainotetaan kuljettajien sosiaalinen suojelu ja liikenteenharjoittajien vapaus tarjota palveluja valtioiden rajojen yli.
  Direktiivissä 96/71/EY vahvistettuja työntekijöiden lähettämistä koskevia säännöksiä sekä direktiivissä 2014/67/EU vahvistettuja näiden säännösten täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä olisi sovellettava tieliikennealaan tämän direktiivin säännösten mukaisesti. [tark. 787]

| (12) | Tällaisten tasapuolisten perusteiden olisi perustuttava käsitteeseen, jonka mukaan kuljettajalla on oltava riittävä yhteys vastaanottavaan jäsenvaltioon. Sen vuoksi olisi vahvistettava aikaraja, jonka jälkeen sovelletaan vastaanottavan jäsenvaltion vähimmäispalkkaa ja palkallista vähimmäisvuosilomaa, kun kyseessä on kansainvälinen kuljetustoiminta. Tätä aikarajaa ei pitäisi soveltaa

  Tämä riittävä yhteys on olemassa
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 1072/2009 (11) ja (EY) N:o 1073/2009 (12)
  määriteltyyn kabotaasitoimintaan

  määritellyn kabotaasitoiminnan tapauksessa
  , koska kuljetustoiminta tapahtuu kokonaisuudessaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Näin ollen vastaanottavan jäsenvaltion vähimmäispalkkaa ja palkallista vähimmäisvuosilomaa olisi sovellettava kabotaasitoimintaan kuljettajan harjoittaman toiminnan tiheydestä ja kestosta riippumatta

  olisi sovellettava direktiiviä 96/71/EY
  ja
  direktiiviä 2014/67/EU
  . [tark. 788] |
| --- | --- |

(12)

Tällaisten tasapuolisten perusteiden olisi perustuttava käsitteeseen, jonka mukaan kuljettajalla on oltava riittävä yhteys vastaanottavaan jäsenvaltioon. Sen vuoksi olisi vahvistettava aikaraja, jonka jälkeen sovelletaan vastaanottavan jäsenvaltion vähimmäispalkkaa ja palkallista vähimmäisvuosilomaa, kun kyseessä on kansainvälinen kuljetustoiminta. Tätä aikarajaa ei pitäisi soveltaa

  Tämä riittävä yhteys on olemassa
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 1072/2009 (11) ja (EY) N:o 1073/2009 (12)
  määriteltyyn kabotaasitoimintaan

  määritellyn kabotaasitoiminnan tapauksessa
  , koska kuljetustoiminta tapahtuu kokonaisuudessaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Näin ollen vastaanottavan jäsenvaltion vähimmäispalkkaa ja palkallista vähimmäisvuosilomaa olisi sovellettava kabotaasitoimintaan kuljettajan harjoittaman toiminnan tiheydestä ja kestosta riippumatta

  olisi sovellettava direktiiviä 96/71/EY
  ja
  direktiiviä 2014/67/EU
  . [tark. 788]

| (12 a) | Jos kyseessä on kansainvälinen liikenne, kuljettajan pääasiallinen yhteys kahdenvälisessä kansainvälisessä liikenteessä olisi kuljetusyhtiön sijoittautumisjäsenvaltioon, koska kuljettaja palaa säännöllisesti kuljetusyhtiön sijoittautumisjäsenvaltioon. Kuljettaja voi suorittaa yhden matkan aikana useita kahdenvälisiä kuljetuksia. Toisaalta riittävä yhteys vastaanottavan jäsenvaltion alueeseen on olemassa, kun kuljettaja harjoittaa muun tyyppistä toimintaa, erityisesti muita kuin kahdenvälisiä kansainvälisiä kuljetuksia kyseisessä jäsenvaltiossa. [tark. 789] |
| --- | --- |

(12 a)

Jos kyseessä on kansainvälinen liikenne, kuljettajan pääasiallinen yhteys kahdenvälisessä kansainvälisessä liikenteessä olisi kuljetusyhtiön sijoittautumisjäsenvaltioon, koska kuljettaja palaa säännöllisesti kuljetusyhtiön sijoittautumisjäsenvaltioon. Kuljettaja voi suorittaa yhden matkan aikana useita kahdenvälisiä kuljetuksia. Toisaalta riittävä yhteys vastaanottavan jäsenvaltion alueeseen on olemassa, kun kuljettaja harjoittaa muun tyyppistä toimintaa, erityisesti muita kuin kahdenvälisiä kansainvälisiä kuljetuksia kyseisessä jäsenvaltiossa. [tark. 789]

| (12 b) | Kuljetusresurssien tehokkaan käytön varmistamiseksi olisi otettava huomioon toiminnalliset realiteetit ja vähennettävä tyhjien ajojen määrää, mikä on Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä tekijä CO2-päästöjen vähentämisessä, joten olisi voitava toteuttaa rajallinen määrä täydentäviä kuljetustoimintoja ilman, että on otettava käyttöön lähettämistä koskevia sääntöjä. Tällainen toiminta koostuu toimista, jotka toteutetaan ajanjaksona, joka tapahtuu sijoittautumisjäsenvaltiosta alkavan kahdenvälisen kansainvälisen kuljetustoiminnan aikana tai sitä seuraavan ajanjakson aikana, ja ennen paluumatkaa sijoittautumisjäsenvaltioon. [tark. 790] |
| --- | --- |

(12 b)

Kuljetusresurssien tehokkaan käytön varmistamiseksi olisi otettava huomioon toiminnalliset realiteetit ja vähennettävä tyhjien ajojen määrää, mikä on Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä tekijä CO2-päästöjen vähentämisessä, joten olisi voitava toteuttaa rajallinen määrä täydentäviä kuljetustoimintoja ilman, että on otettava käyttöön lähettämistä koskevia sääntöjä. Tällainen toiminta koostuu toimista, jotka toteutetaan ajanjaksona, joka tapahtuu sijoittautumisjäsenvaltiosta alkavan kahdenvälisen kansainvälisen kuljetustoiminnan aikana tai sitä seuraavan ajanjakson aikana, ja ennen paluumatkaa sijoittautumisjäsenvaltioon. [tark. 790]

| (12 c) | Kun kuljettaja ajaa yhdistettyä kuljetusta, tarjottavan palvelun luonne maantieosuuden alku- ja loppuosuudella on tiiviisti yhteydessä sijoittautumisjäsenvaltioon, jos maantieosuus itsessään muodostaa kahdenvälisen kuljetuksen. Toisaalta yhteys vastaanottavan jäsenvaltion alueeseen on riittävä, kun kuljetus kyseisellä maantieosuudella tapahtuu vastaanottavassa jäsenvaltiossa tai muuna kuin kahdenvälisenä kansainvälisenä kuljetuksena, ja siksi tällaisessa tapauksessa olisi sovellettava työntekijöiden lähettämistä koskevia sääntöjä. [tark. 791] |
| --- | --- |

(12 c)

Kun kuljettaja ajaa yhdistettyä kuljetusta, tarjottavan palvelun luonne maantieosuuden alku- ja loppuosuudella on tiiviisti yhteydessä sijoittautumisjäsenvaltioon, jos maantieosuus itsessään muodostaa kahdenvälisen kuljetuksen. Toisaalta yhteys vastaanottavan jäsenvaltion alueeseen on riittävä, kun kuljetus kyseisellä maantieosuudella tapahtuu vastaanottavassa jäsenvaltiossa tai muuna kuin kahdenvälisenä kansainvälisenä kuljetuksena, ja siksi tällaisessa tapauksessa olisi sovellettava työntekijöiden lähettämistä koskevia sääntöjä. [tark. 791]

| (12 d) | Kauttakulkutoimintaa ei pitäisi katsoa lähettämistilanteeksi, koska kuljettajan ja kauttakulkujäsenvaltion välillä ei ole riittävää yhteyttä. Olisi myös selvennettävä, että se, että matkustajat poistuvat linja-autosta pysähtymisen ajaksi hygieniasyistä, ei muuta kuljetuksen laatua. [tark. 792] |
| --- | --- |

(12 d)

Kauttakulkutoimintaa ei pitäisi katsoa lähettämistilanteeksi, koska kuljettajan ja kauttakulkujäsenvaltion välillä ei ole riittävää yhteyttä. Olisi myös selvennettävä, että se, että matkustajat poistuvat linja-autosta pysähtymisen ajaksi hygieniasyistä, ei muuta kuljetuksen laatua. [tark. 792]

| (12 e) | Maantiekuljetukset ovat erittäin liikkuva ala ja edellyttävät yhteistä lähestymistapaa tiettyihin alan palkkionäkökohtiin. Kuljetusyritykset tarvitsevat oikeusvarmuutta säännöistä ja vaatimuksista, joita niiden on noudatettava. Näiden sääntöjen ja vaatimusten olisi oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti liikennealan yritysten saavutettavissa sekä mahdollistettava tehokkaat tarkastukset. On tärkeää, että uusilla säännöillä ei oteta käyttöön tarpeetonta hallinnollista rasitetta ja että niissä otetaan aiheellisella tavalla huomioon pk-yritysten edut. [tark. 793] |
| --- | --- |

(12 e)

Maantiekuljetukset ovat erittäin liikkuva ala ja edellyttävät yhteistä lähestymistapaa tiettyihin alan palkkionäkökohtiin. Kuljetusyritykset tarvitsevat oikeusvarmuutta säännöistä ja vaatimuksista, joita niiden on noudatettava. Näiden sääntöjen ja vaatimusten olisi oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti liikennealan yritysten saavutettavissa sekä mahdollistettava tehokkaat tarkastukset. On tärkeää, että uusilla säännöillä ei oteta käyttöön tarpeetonta hallinnollista rasitetta ja että niissä otetaan aiheellisella tavalla huomioon pk-yritysten edut. [tark. 793]

| (12 f) | Sikäli kuin direktiivin 96/71/EY 3 artiklassa tarkoitetut työehdot vahvistetaan kansallisen lain, perinteen ja käytännön mukaisesti sekä työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä kunnioittaen työehtosopimuksissa kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 ja 8 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että direktiivin 2014/67/EU mukaisesti nämä työehdot asetetaan helpolla ja avoimella tavalla muista jäsenvaltioista olevien kuljetusyritysten ja lähetettyjen kuljettajien saataville, ja niiden olisi pyrittävät saamaan työmarkkinaosapuolet mukaan tähän tehtävään. Asiaankuuluvien tietojen olisi katettava etenkin erilaiset palkat ja niiden osatekijät, mukaan lukien paikallisesti tai alueellisesti sovellettavissa työehtosopimuksissa määrättyjen palkkojen osatekijät, maksettavan palkan laskutapa ja tarvittaessa perusteet eri palkkaluokkiin sijoittamiselle. Direktiivin 96/71/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/957
   (13)

  mukaisesti kuljetusyrityksiä ei saisi rankaista siitä, että ne eivät noudata sellaisia palkkojen osatekijöitä, maksettavan palkan laskutapaa ja tarvittaessa eri palkkaluokkiin sijoittamisen perusteita, jotka eivät ole julkisesti saatavilla. [tark. 794] |
| --- | --- |

(12 f)

Sikäli kuin direktiivin 96/71/EY 3 artiklassa tarkoitetut työehdot vahvistetaan kansallisen lain, perinteen ja käytännön mukaisesti sekä työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä kunnioittaen työehtosopimuksissa kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 ja 8 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että direktiivin 2014/67/EU mukaisesti nämä työehdot asetetaan helpolla ja avoimella tavalla muista jäsenvaltioista olevien kuljetusyritysten ja lähetettyjen kuljettajien saataville, ja niiden olisi pyrittävät saamaan työmarkkinaosapuolet mukaan tähän tehtävään. Asiaankuuluvien tietojen olisi katettava etenkin erilaiset palkat ja niiden osatekijät, mukaan lukien paikallisesti tai alueellisesti sovellettavissa työehtosopimuksissa määrättyjen palkkojen osatekijät, maksettavan palkan laskutapa ja tarvittaessa perusteet eri palkkaluokkiin sijoittamiselle. Direktiivin 96/71/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/957
   (13)

  mukaisesti kuljetusyrityksiä ei saisi rankaista siitä, että ne eivät noudata sellaisia palkkojen osatekijöitä, maksettavan palkan laskutapaa ja tarvittaessa eri palkkaluokkiin sijoittamisen perusteita, jotka eivät ole julkisesti saatavilla. [tark. 794]

| (13) | Jotta varmistetaan työntekijöiden lähettämistä koskevien alakohtaisten sääntöjen vaikuttava ja tehokas täytäntöönpano ja vältetään ulkomaisten liikenteenharjoittajien suhteeton hallinnollinen rasite, tieliikenteen alalle olisi vahvistettava erityisiä hallinnollisia ja valvontavaatimuksia, joissa hyödynnetään täysimääräisesti digitaalisen ajopiirturin kaltaisia valvontavälineitä.
  Jotta voidaan minimoida tässä direktiivissä ja direktiivissä 96/71/EY säädettyjen velvollisuuksien monimutkaisuus, jäsenvaltioiden olisi voitava määrätä tieliikenteenharjoittajille ainoastaan tässä direktiivissä määriteltyjä hallinnollisia vaatimuksia, jotka on mukautettu tieliikenteen alaa varten. [tark. 795] |
| --- | --- |

(13)

Jotta varmistetaan työntekijöiden lähettämistä koskevien alakohtaisten sääntöjen vaikuttava ja tehokas täytäntöönpano ja vältetään ulkomaisten liikenteenharjoittajien suhteeton hallinnollinen rasite, tieliikenteen alalle olisi vahvistettava erityisiä hallinnollisia ja valvontavaatimuksia, joissa hyödynnetään täysimääräisesti digitaalisen ajopiirturin kaltaisia valvontavälineitä.
  Jotta voidaan minimoida tässä direktiivissä ja direktiivissä 96/71/EY säädettyjen velvollisuuksien monimutkaisuus, jäsenvaltioiden olisi voitava määrätä tieliikenteenharjoittajille ainoastaan tässä direktiivissä määriteltyjä hallinnollisia vaatimuksia, jotka on mukautettu tieliikenteen alaa varten. [tark. 795]

| (13 a) | Jotta voidaan minimoida kuljettajien hallinnollinen rasite ja asiakirjojen hallinnointitehtävät, liikenteenharjoittajien olisi asetettava saataville liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kaikki tarvittavat asiakirjat direktiivin 2014/67/EU jäsenvaltioiden välistä keskinäistä avunantoa ja yhteistyötä koskevan III luvun säännösten mukaisesti. [tark. 796] |
| --- | --- |

(13 a)

Jotta voidaan minimoida kuljettajien hallinnollinen rasite ja asiakirjojen hallinnointitehtävät, liikenteenharjoittajien olisi asetettava saataville liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kaikki tarvittavat asiakirjat direktiivin 2014/67/EU jäsenvaltioiden välistä keskinäistä avunantoa ja yhteistyötä koskevan III luvun säännösten mukaisesti. [tark. 796]

| (13 b) | Jäsenvaltioiden olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012
   (14)

  perustettua sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI) alueellisten ja paikallisten viranomaisten tehostettuun rajatylittävään tietojenvaihtoon tämän direktiivin täytäntöönpanon, soveltamisen ja valvonnan helpottamiseksi. Myös IMIn ominaisuuksien laajentaminen siten, että se käsittäisi yksinkertaisten ilmoitusten jättämisen ja siirtämisen, voisi olla hyödyllistä. [tark. 797] |
| --- | --- |

(13 b)

Jäsenvaltioiden olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012
   (14)

  perustettua sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI) alueellisten ja paikallisten viranomaisten tehostettuun rajatylittävään tietojenvaihtoon tämän direktiivin täytäntöönpanon, soveltamisen ja valvonnan helpottamiseksi. Myös IMIn ominaisuuksien laajentaminen siten, että se käsittäisi yksinkertaisten ilmoitusten jättämisen ja siirtämisen, voisi olla hyödyllistä. [tark. 797]

| (13 c) | Liikenteenharjoittajien, jotka usein ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi olisi asianmukaista yksinkertaistaa menettelyä, jonka mukaisesti liikenteenharjoittajat lähettävät työntekijöiden lähettämistä koskevia ilmoituksia, vakiolomakkeiden avulla, joissa ennalta määrätyt osatekijät olisi käännetty kaikille unionin virallisille kielille. [tark. 798] |
| --- | --- |

(13 c)

Liikenteenharjoittajien, jotka usein ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi olisi asianmukaista yksinkertaistaa menettelyä, jonka mukaisesti liikenteenharjoittajat lähettävät työntekijöiden lähettämistä koskevia ilmoituksia, vakiolomakkeiden avulla, joissa ennalta määrätyt osatekijät olisi käännetty kaikille unionin virallisille kielille. [tark. 798]

| (13 d) | Työntekijöiden lähettämistä koskevien sääntöjen yleinen täytäntöönpano ja soveltaminen tieliikenteen alalla saattavat vaikuttaa unionin maanteiden rahtiliikenteen rakenteeseen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi tämän vuoksi seurattava tarkkaan prosessin vaikutuksia. [tark. 799] |
| --- | --- |

(13 d)

Työntekijöiden lähettämistä koskevien sääntöjen yleinen täytäntöönpano ja soveltaminen tieliikenteen alalla saattavat vaikuttaa unionin maanteiden rahtiliikenteen rakenteeseen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi tämän vuoksi seurattava tarkkaan prosessin vaikutuksia. [tark. 799]

| (13 e) | Valvonnassa olisi keskityttävä yritysten tiloissa tehtäviin tarkastuksiin. Tienvarsitarkastuksista ei pitäisi luopua, mutta niitä olisi toteutettava syrjimättömällä tavalla vain kuljetusasiakirjojen tai niiden sähköisten versioiden, ennakkorekisteröitymisen vahvistamisen ja liikenteenharjoittajan sijoittautumisvaltioon tai kuljettajan asuinvaltioon paluuta koskevien todistusten osalta. Tienvarsitarkastuksissa olisi valvottava ensisijaisesti ajopiirturitietoja, jotka ovat tärkeitä kuljettajan ja ajoneuvon toiminnan määrittämisessä neljän viikon ajanjakson aikana sekä toiminnan kattaman maantieteellisen alueen määrittämisessä. Maatunnuksen kirjaamisesta voi olla apua. [tark. 800] |
| --- | --- |

(13 e)

Valvonnassa olisi keskityttävä yritysten tiloissa tehtäviin tarkastuksiin. Tienvarsitarkastuksista ei pitäisi luopua, mutta niitä olisi toteutettava syrjimättömällä tavalla vain kuljetusasiakirjojen tai niiden sähköisten versioiden, ennakkorekisteröitymisen vahvistamisen ja liikenteenharjoittajan sijoittautumisvaltioon tai kuljettajan asuinvaltioon paluuta koskevien todistusten osalta. Tienvarsitarkastuksissa olisi valvottava ensisijaisesti ajopiirturitietoja, jotka ovat tärkeitä kuljettajan ja ajoneuvon toiminnan määrittämisessä neljän viikon ajanjakson aikana sekä toiminnan kattaman maantieteellisen alueen määrittämisessä. Maatunnuksen kirjaamisesta voi olla apua. [tark. 800]

| (13 f) | Komission olisi arvioitava toistuvasti työntekijöiden lähettämistä koskevien sääntöjen täytäntöönpanon ja sen valvonnan vaikutuksia tieliikenteen alalla ja raportoitava niistä parlamentille ja neuvostolle. Komission olisi myös esitettävä ehdotuksia sääntöjen yksinkertaistamiseksi edelleen ja hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi. [tark. 801] |
| --- | --- |

(13 f)

Komission olisi arvioitava toistuvasti työntekijöiden lähettämistä koskevien sääntöjen täytäntöönpanon ja sen valvonnan vaikutuksia tieliikenteen alalla ja raportoitava niistä parlamentille ja neuvostolle. Komission olisi myös esitettävä ehdotuksia sääntöjen yksinkertaistamiseksi edelleen ja hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi. [tark. 801]

| (13 g) | Liikkuvuus kuuluu liikennealalla olennaisena osana kuljettajien työhön, ja siksi alan tarvitseman erityiskohtelun tunnustamiseksi on tarpeen, että direktiiviä 96/71/EY aletaan soveltaa tieliikennealaan päivänä, jona direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien erityisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettu direktiivi tulee voimaan. [tark. 802] |
| --- | --- |

(13 g)

Liikkuvuus kuuluu liikennealalla olennaisena osana kuljettajien työhön, ja siksi alan tarvitseman erityiskohtelun tunnustamiseksi on tarpeen, että direktiiviä 96/71/EY aletaan soveltaa tieliikennealaan päivänä, jona direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien erityisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettu direktiivi tulee voimaan. [tark. 802]

| (13 h) | Komissiolle olisi tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi parhaiden käytäntöjen kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
   (15)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. [tark. 803] |
| --- | --- |

(13 h)

Komissiolle olisi tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi parhaiden käytäntöjen kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
   (15)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. [tark. 803]

| (-14 a) | Jäsenvaltioiden välisen tehokkaan hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon puitteissa harjoitettavassa tietojenvaihdossa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2016/679 vahvistettuja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä. [tark. 804] |
| --- | --- |

(-14 a)

Jäsenvaltioiden välisen tehokkaan hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon puitteissa harjoitettavassa tietojenvaihdossa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2016/679 vahvistettuja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä. [tark. 804]

| (-14 b) | Kaikkien toimitusketjuun kuuluvien kumppanien olisi Euroopan koko tavaraliikenteen markkinoilla noudatettava hyvien sosiaalisten olosuhteiden turvaamista koskevia sääntöjä. Taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävien unionin sisämarkkinoiden luomiseksi olisi perustettava ja otettava käyttöön vastuuketju, joka kattaa kaikki logistiikkaketjun toimijat. Avoimuuden ja vastuullisuuden vahvistaminen sekä sosiaalisen ja taloudellisen tasa-arvon parantaminen lisää kuljettajan ammatin houkuttelevuutta ja edistää tervettä kilpailua. [tark. 805] |
| --- | --- |

(-14 b)

Kaikkien toimitusketjuun kuuluvien kumppanien olisi Euroopan koko tavaraliikenteen markkinoilla noudatettava hyvien sosiaalisten olosuhteiden turvaamista koskevia sääntöjä. Taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävien unionin sisämarkkinoiden luomiseksi olisi perustettava ja otettava käyttöön vastuuketju, joka kattaa kaikki logistiikkaketjun toimijat. Avoimuuden ja vastuullisuuden vahvistaminen sekä sosiaalisen ja taloudellisen tasa-arvon parantaminen lisää kuljettajan ammatin houkuttelevuutta ja edistää tervettä kilpailua. [tark. 805]

| (14) | Direktiiviä 2006/22/EY olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(14)

Direktiiviä 2006/22/EY olisi sen vuoksi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 2006/22/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 ja direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä siltä osin kuin on kyse tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä sekä neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 ja direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä siltä osin kuin on kyse tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä sekä neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta”;

| 2) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”Tällä direktiivillä vahvistetaan vähimmäisedellytykset asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 (*1) ja direktiivin 2002/15/EY (*2) täytäntöönpanoa varten.

  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1)."


  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/15/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 35).”;" |
| --- | --- |

2)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”Tällä direktiivillä vahvistetaan vähimmäisedellytykset asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 (*1) ja direktiivin 2002/15/EY (*2) täytäntöönpanoa varten.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1)."

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/15/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 35).”;"

| 3) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Näiden tarkastusten on katettava joka vuosi laaja ja edustava otos asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 soveltamisalaan kuuluvista liikkuvassa työssä olevista työntekijöistä, kuljettajista, yrityksistä ja ajoneuvoista sekä
  yritysten tiloissa tehtävien tarkastusten osalta
  direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan kuuluvista liikkuvista työntekijöistä ja kuljettajista.
  Jäsenvaltioiden on järjestettävä direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa koskevia tienvarsitarkastuksia vasta, kun vaikuttavat tarkastukset mahdollistava teknologia on otettu käyttöön. Siihen asti tarkastukset suoritetaan yksinomaan liikennöitsijöiden tiloissa.”; [tark. 806] |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Näiden tarkastusten on katettava joka vuosi laaja ja edustava otos asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 soveltamisalaan kuuluvista liikkuvassa työssä olevista työntekijöistä, kuljettajista, yrityksistä ja ajoneuvoista sekä
  yritysten tiloissa tehtävien tarkastusten osalta
  direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan kuuluvista liikkuvista työntekijöistä ja kuljettajista.
  Jäsenvaltioiden on järjestettävä direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa koskevia tienvarsitarkastuksia vasta, kun vaikuttavat tarkastukset mahdollistava teknologia on otettu käyttöön. Siihen asti tarkastukset suoritetaan yksinomaan liikennöitsijöiden tiloissa.”; [tark. 806]

| b) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Kunkin jäsenvaltion on järjestettävä tarkastukset siten, että asetuksen (EY) N:o 561/2006, asetuksen (EU) N:o 165/2014 ja direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen kuljettajien työssäolopäivistä tarkastetaan vähintään 3 prosenttia.
  Tienvarsitarkastusten jälkeen, mikäli kuljettaja ei pysty esittämään yhtä tai useampia vaadituista asiakirjoista, kuljettajan on annettava jatkaa kuljetustoimintaansa, ja liikenteenharjoittaja sijoittautumisjäsenvaltiossa on velvollinen toimittamaan vaaditut asiakirjat toimivaltaisten viranomaisten kautta.”; [tark. 807] |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Kunkin jäsenvaltion on järjestettävä tarkastukset siten, että asetuksen (EY) N:o 561/2006, asetuksen (EU) N:o 165/2014 ja direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen kuljettajien työssäolopäivistä tarkastetaan vähintään 3 prosenttia.
  Tienvarsitarkastusten jälkeen, mikäli kuljettaja ei pysty esittämään yhtä tai useampia vaadituista asiakirjoista, kuljettajan on annettava jatkaa kuljetustoimintaansa, ja liikenteenharjoittaja sijoittautumisjäsenvaltiossa on velvollinen toimittamaan vaaditut asiakirjat toimivaltaisten viranomaisten kautta.”; [tark. 807]

| c) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti komissiolle toimitettaviin tietoihin on sisällyttävä teiden varsilla tarkastettujen kuljettajien lukumäärä, yritysten tiloissa tehtyjen tarkastusten lukumäärä,
  yritysten tiloissa
  tarkastettujen työssäolopäivien lukumäärä, ilmoitettujen säännösten rikkomisten lukumäärä ja luonne sekä tiedot siitä, kuljetettiinko matkustajia vai tavaroita.”; [tark. 808] |
| --- | --- |

c)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti komissiolle toimitettaviin tietoihin on sisällyttävä teiden varsilla tarkastettujen kuljettajien lukumäärä, yritysten tiloissa tehtyjen tarkastusten lukumäärä,
  yritysten tiloissa
  tarkastettujen työssäolopäivien lukumäärä, ilmoitettujen säännösten rikkomisten lukumäärä ja luonne sekä tiedot siitä, kuljetettiinko matkustajia vai tavaroita.”; [tark. 808]

| (3 a) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:





  ”5 artikla




  Yhteistarkastukset




  Jäsenvaltioiden on toteutettava vähintään kuusi kertaa vuodessa yhteistoimia, joilla tarkastetaan asetusten (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014 soveltamisalaan kuuluvia kuljettajia ja ajoneuvoja teiden varsilla ja yritysten tiloissa. Kahden tai useamman jäsenvaltion valvontaviranomaisten on toteutettava tällaiset tarkastukset samanaikaisesti kunkin toimiessa omalla alueellaan. Yhteenveto yhteisten tarkastusten tuloksista on julkistettava luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.” [tark. 809] |
| --- | --- |

(3 a)

(3 a)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Yhteistarkastukset

Jäsenvaltioiden on toteutettava vähintään kuusi kertaa vuodessa yhteistoimia, joilla tarkastetaan asetusten (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014 soveltamisalaan kuuluvia kuljettajia ja ajoneuvoja teiden varsilla ja yritysten tiloissa. Kahden tai useamman jäsenvaltion valvontaviranomaisten on toteutettava tällaiset tarkastukset samanaikaisesti kunkin toimiessa omalla alueellaan. Yhteenveto yhteisten tarkastusten tuloksista on julkistettava luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.” [tark. 809]

| 4) | Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Yritysten tiloissa tehtävät tarkastukset on suunniteltava eri liikennetyypeistä ja yrityksistä saatujen aikaisempien kokemusten perusteella. Tarkastuksia on myös toteutettava, jos tienvarsitarkastuksissa on havaittu asetusten (EY) N:o 561/2006 tai

  ja
  (EU) N:o 165/2014 tai direktiivin 2002/15/EY vakavia rikkomisia.”; [tark. 810] |
| --- | --- |

4)

Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Yritysten tiloissa tehtävät tarkastukset on suunniteltava eri liikennetyypeistä ja yrityksistä saatujen aikaisempien kokemusten perusteella. Tarkastuksia on myös toteutettava, jos tienvarsitarkastuksissa on havaittu asetusten (EY) N:o 561/2006 tai

  ja
  (EU) N:o 165/2014 tai direktiivin 2002/15/EY vakavia rikkomisia.”; [tark. 810]

| (4 a) | Korvataan 7 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:










  ”b) | toimittaa joka toinen vuosi tilastotiedot komissiolle asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti;” [tark. 811] |
| --- | --- | --- |

(4 a)

(4 a)

Korvataan 7 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

Korvataan 7 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

”b)

toimittaa joka toinen vuosi tilastotiedot komissiolle asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti;” [tark. 811]

toimittaa joka toinen vuosi tilastotiedot komissiolle asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti;”

| 5) | Lisätään 7 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”d) | varmistaa tietojen vaihtaminen muiden jäsenvaltioiden kanssa tämän direktiivin ja direktiivin 2002/15/EY kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamisesta.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 7 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”d)

varmistaa tietojen vaihtaminen muiden jäsenvaltioiden kanssa tämän direktiivin ja direktiivin 2002/15/EY kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamisesta.”;

| 6) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:








  -a) | korvataan 8 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:





  ”1.
     
  Nimettyjen elinten, joista on ilmoitettu komissiolle 7 artiklan mukaisesti, on vaihdettava keskenään asetuksen (EY) N:o 561/2006 22 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EU) N:o 165/2014 40 artiklan mukaisesti kahdenvälisesti saatavilla olevia tietoja:”; [tark. 812] |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

-a)

-a)

korvataan 8 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

korvataan 8 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.
     
  Nimettyjen elinten, joista on ilmoitettu komissiolle 7 artiklan mukaisesti, on vaihdettava keskenään asetuksen (EY) N:o 561/2006 22 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EU) N:o 165/2014 40 artiklan mukaisesti kahdenvälisesti saatavilla olevia tietoja:”; [tark. 812]

| a) | korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | yksittäisissä tapauksissa jäsenvaltion perustellusta

  nimenomaisesta
  pyynnöstä
  , mikäli pyydetyt tiedot eivät ole saatavilla suoraan asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa kansallisissa sähköisissä rekistereissä
  .”; [tark. 813] |
| --- | --- | --- |

a)

korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

yksittäisissä tapauksissa jäsenvaltion perustellusta

  nimenomaisesta
  pyynnöstä
  , mikäli pyydetyt tiedot eivät ole saatavilla suoraan asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa kansallisissa sähköisissä rekistereissä
  .”; [tark. 813]

perustellusta

nimenomaisesta

, mikäli pyydetyt tiedot eivät ole saatavilla suoraan asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa kansallisissa sähköisissä rekistereissä

[tark. 813]

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava toisen jäsenvaltion tämän artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti pyytämät tiedot 25

  10
  työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta
  . Asianmukaisesti perustelluissa
  tapauksissa, jotka edellyttävät perusteellista tutkimista tai joihin liittyy tarkastuksia kyseisten yritysten tiloissa
  , tiedot on toimitettava 20 työpäivän kuluessa
  . Jäsenvaltiot voivat sopia keskenään lyhemmästä aikarajasta. Kiireellisissä tapauksissa tai tapauksissa, jotka vaativat rekistereiden, kuten riskiluokitusjärjestelmän, yksinkertaista tutkimista, pyydetyt tiedot on toimitettava kolmen työpäivän kuluessa. [tark. 814]

  Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio katsoo, että pyyntö ei ole riittävästi perusteltu, sen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 10

  viiden
  työpäivän kuluessa. Pyynnön esittäneen jäsenvaltion on esitettävä pyynnölleen lisäperusteita. Jos tämä ei ole mahdollista, jäsenvaltio voi hylätä pyynnön. [tark. 815]

  Jos tietopyynnön täyttäminen tai tarkastusten tai tutkimusten tekeminen on vaikeaa tai mahdotonta, kyseisen

  pyynnön vastaanottaneen
  jäsenvaltion on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 10

  viiden
  työpäivän kuluessa ja esitettävä perustelut

  perusteltava asianmukaisesti, miksi kyseisten tietojen antaminen on vaikeaa tai mahdotonta
  . Asianomaisten jäsenvaltioiden on keskusteltava keskenään löytääkseen ratkaisun esiin otettuihin ongelmiin. [tark. 816]



  Jos komissio havaitsee, että tietojen vaihdossa ilmenee jatkuvia ongelmia tai että tietojen toimittamisesta jatkuvasti kieltäydytään, se voi toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi, eli se voi muun muassa käynnistää tutkinnan tai mahdollisesti määrätä seuraamuksia jäsenvaltiolle.”; [tark. 817] |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”1 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava toisen jäsenvaltion tämän artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti pyytämät tiedot 25

  10
  työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta
  . Asianmukaisesti perustelluissa
  tapauksissa, jotka edellyttävät perusteellista tutkimista tai joihin liittyy tarkastuksia kyseisten yritysten tiloissa
  , tiedot on toimitettava 20 työpäivän kuluessa
  . Jäsenvaltiot voivat sopia keskenään lyhemmästä aikarajasta. Kiireellisissä tapauksissa tai tapauksissa, jotka vaativat rekistereiden, kuten riskiluokitusjärjestelmän, yksinkertaista tutkimista, pyydetyt tiedot on toimitettava kolmen työpäivän kuluessa. [tark. 814]

Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio katsoo, että pyyntö ei ole riittävästi perusteltu, sen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 10

  viiden
  työpäivän kuluessa. Pyynnön esittäneen jäsenvaltion on esitettävä pyynnölleen lisäperusteita. Jos tämä ei ole mahdollista, jäsenvaltio voi hylätä pyynnön. [tark. 815]

Jos tietopyynnön täyttäminen tai tarkastusten tai tutkimusten tekeminen on vaikeaa tai mahdotonta, kyseisen

  pyynnön vastaanottaneen
  jäsenvaltion on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 10

  viiden
  työpäivän kuluessa ja esitettävä perustelut

  perusteltava asianmukaisesti, miksi kyseisten tietojen antaminen on vaikeaa tai mahdotonta
  . Asianomaisten jäsenvaltioiden on keskusteltava keskenään löytääkseen ratkaisun esiin otettuihin ongelmiin. [tark. 816]

Jos komissio havaitsee, että tietojen vaihdossa ilmenee jatkuvia ongelmia tai että tietojen toimittamisesta jatkuvasti kieltäydytään, se voi toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi, eli se voi muun muassa käynnistää tutkinnan tai mahdollisesti määrätä seuraamuksia jäsenvaltiolle.”; [tark. 817]

| b a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:



  ”2.   
  Poiketen siitä mitä direktiivin 2014/67/EU 21 artiklassa säädetään, tämän artiklan 1 ja 1 a kohdassa edellytetty jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen tietojenvaihto on toteutettava asetuksella (EU) N:o 1024/2012 perustetun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) kautta. Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava suora reaaliaikainen pääsy kansallisten sähköisten rekistereiden tietoihin asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklassa tarkoitetun maantiekuljetusyritysten eurooppalaisen rekisterin (ERRU) kautta.”; [tark. 818] |
| --- | --- |

b a)

b a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   
  Poiketen siitä mitä direktiivin 2014/67/EU 21 artiklassa säädetään, tämän artiklan 1 ja 1 a kohdassa edellytetty jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen tietojenvaihto on toteutettava asetuksella (EU) N:o 1024/2012 perustetun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) kautta. Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava suora reaaliaikainen pääsy kansallisten sähköisten rekistereiden tietoihin asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklassa tarkoitetun maantiekuljetusyritysten eurooppalaisen rekisterin (ERRU) kautta.”; [tark. 818]

| b b) | lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”2 a.
     
  Komissio kehittää vuoteen 2020 mennessä kaikille EU:n jäsenvaltioille yhteisen sähköisen sovelluksen, jonka kautta tarkastajilla on tienvarsitarkastusten ja yritysten tiloissa tehtävien tarkastusten aikana suora reaaliaikainen pääsy ERRUun ja IMIin. Sovellus kehitetään pilottihankkeen avulla.”; [tark. 819] |
| --- | --- |

b b)

b b)

lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:

lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Komissio kehittää vuoteen 2020 mennessä kaikille EU:n jäsenvaltioille yhteisen sähköisen sovelluksen, jonka kautta tarkastajilla on tienvarsitarkastusten ja yritysten tiloissa tehtävien tarkastusten aikana suora reaaliaikainen pääsy ERRUun ja IMIin. Sovellus kehitetään pilottihankkeen avulla.”; [tark. 819]

| 7) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön riskiluokitusjärjestelmä, jossa yritykset luokitellaan suhteellisesti sen mukaan, montako kertaa ja kuinka vakavasti asianomainen yksittäinen yritys on rikkonut asetusta (EY) N:o 561/2006 tai asetusta (EU) N:o 165/2014 tai direktiivin 2002/15/EY kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä.

  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä

  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti sellaisen
  yhteisen kaavan
  hyväksymiseksi
  , jolla yritysten riskiluokitus lasketaan ja jossa otetaan huomioon esiintyneiden rikkomusten lukumäärä, vakavuus ja tiheys sekä tarkastusten tulokset, jos rikkomuksia ei ole havaittu, sekä se, onko liikenneyritys käyttänyt asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvun mukaista älykästä ajopiirturia kaikissa ajoneuvoissaan. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän direktiivin 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”; [tark. 820] |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön riskiluokitusjärjestelmä, jossa yritykset luokitellaan suhteellisesti sen mukaan, montako kertaa ja kuinka vakavasti asianomainen yksittäinen yritys on rikkonut asetusta (EY) N:o 561/2006 tai asetusta (EU) N:o 165/2014 tai direktiivin 2002/15/EY kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä.

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä

  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti sellaisen
  yhteisen kaavan
  hyväksymiseksi
  , jolla yritysten riskiluokitus lasketaan ja jossa otetaan huomioon esiintyneiden rikkomusten lukumäärä, vakavuus ja tiheys sekä tarkastusten tulokset, jos rikkomuksia ei ole havaittu, sekä se, onko liikenneyritys käyttänyt asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvun mukaista älykästä ajopiirturia kaikissa ajoneuvoissaan. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän direktiivin 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”; [tark. 820]

| b) | poistetaan 2 kohdan toinen virke; |
| --- | --- |

b)

poistetaan 2 kohdan toinen virke;

| b a) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:





  ”3.
     
  Luettelo asetuksiin (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 kohdistuvista rikkomuksista vahvistetaan ensimmäisen kerran liitteessä III.”; [tark. 821] |
| --- | --- |

b a)

b a)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.
     
  Luettelo asetuksiin (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 kohdistuvista rikkomuksista vahvistetaan ensimmäisen kerran liitteessä III.”; [tark. 821]

| b b) | korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Annettaessa asetuksen (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014 rikkomisen vakavuuden arviointia koskevia ohjeita siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi, jotta voidaan antaa suuntaviivoja rikkomuksiin sovellettavan yhteisen luokituksen laatimiseksi sekä rikkomusten luokittelemiseksi ryhmiin niiden vakavuuden perusteella.”; [tark. 822] |
| --- | --- |

b b)

b b)

korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Annettaessa asetuksen (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014 rikkomisen vakavuuden arviointia koskevia ohjeita siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi, jotta voidaan antaa suuntaviivoja rikkomuksiin sovellettavan yhteisen luokituksen laatimiseksi sekä rikkomusten luokittelemiseksi ryhmiin niiden vakavuuden perusteella.”; [tark. 822]

”Annettaessa asetuksen (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014 rikkomisen vakavuuden arviointia koskevia ohjeita siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi, jotta voidaan antaa suuntaviivoja rikkomuksiin sovellettavan yhteisen luokituksen laatimiseksi sekä rikkomusten luokittelemiseksi ryhmiin niiden vakavuuden perusteella.”;

| b c) | korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:


  ”Kaikkein vakavimpien rikkomusten luokkaan olisi sisällytettävä
  asetuksen

  (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85

  (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014
  asianomaisten säännösten rikkominen tavalla, josta aiheutuu huomattava kuoleman tai vakavan loukkaantumisen riski.”; [tark. 823] |
| --- | --- |

b c)

b c)

korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Kaikkein vakavimpien rikkomusten luokkaan olisi sisällytettävä
  asetuksen

  (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85

  (EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014
  asianomaisten säännösten rikkominen tavalla, josta aiheutuu huomattava kuoleman tai vakavan loukkaantumisen riski.”; [tark. 823]

asetuksen

(ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85

(EY) N:o 561/2006 tai (EU) N:o 165/2014

”; [tark. 823]

| c) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”4.   Kohdennettujen tienvarsitarkastusten helpottamiseksi kansalliseen riskiluokitusjärjestelmään
  ja liikennealan yrityksiä ja toimintoja koskeviin kansallisiin rekistereihin
  sisältyvien tietojen on oltava asianomaisen jäsenvaltion kaikkien toimivaltaisten valvontaviranomaisten saatavilla valvonnan aikana
  ainakin EU:n kaikille jäsenvaltioille yhteisen sähköisen sovelluksen kautta, jonka välityksellä viranomaisilla on suora reaaliaikainen pääsy ERRU-rekisteriin
  . [tark. 824]



  5.   Jäsenvaltioiden on asetettava kansalliseen riskiluokitusjärjestelmään sisältyvät tiedot pyynnöstä tai

  asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklassa tarkoitettujen yhteentoimivien kansallisten sähköisten rekisterien kautta
  suoraan muiden jäsenvaltioiden kaikkien toimivaltaisten viranomaisten saataville 8 artiklassa vahvistetuissa määräajoissa

  . Tässä yhteydessä tietojenvaihto liikenteenharjoittajien rikkomuksista ja riskiluokituksista keskitetään yhteen paikkaan ja toteutetaan yhteenliitännällä, jonka ERRU muodostaa jäsenvaltioiden erilaisten kansallisten rekistereiden välille.”; [tark. 825] |
| --- | --- |

c)

lisätään kohdat seuraavasti:

”4.   Kohdennettujen tienvarsitarkastusten helpottamiseksi kansalliseen riskiluokitusjärjestelmään
  ja liikennealan yrityksiä ja toimintoja koskeviin kansallisiin rekistereihin
  sisältyvien tietojen on oltava asianomaisen jäsenvaltion kaikkien toimivaltaisten valvontaviranomaisten saatavilla valvonnan aikana
  ainakin EU:n kaikille jäsenvaltioille yhteisen sähköisen sovelluksen kautta, jonka välityksellä viranomaisilla on suora reaaliaikainen pääsy ERRU-rekisteriin
  . [tark. 824]

5.   Jäsenvaltioiden on asetettava kansalliseen riskiluokitusjärjestelmään sisältyvät tiedot pyynnöstä tai

  asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklassa tarkoitettujen yhteentoimivien kansallisten sähköisten rekisterien kautta
  suoraan muiden jäsenvaltioiden kaikkien toimivaltaisten viranomaisten saataville 8 artiklassa vahvistetuissa määräajoissa

  . Tässä yhteydessä tietojenvaihto liikenteenharjoittajien rikkomuksista ja riskiluokituksista keskitetään yhteen paikkaan ja toteutetaan yhteenliitännällä, jonka ERRU muodostaa jäsenvaltioiden erilaisten kansallisten rekistereiden välille.”; [tark. 825]

| 8) | Korvataan 11 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhteisen lähestymistavan,

  Siirretään komissiolle valta antaa 15 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan yhteinen lähestymistapa
  , jota sovelletaan asetuksen (EY) N:o 561/2006 4 artiklan e alakohdassa määritetyn muun työn kausien kirjaamiseen ja valvomiseen
  , mukaan lukien kirjaamisen muoto
  ja
  erityistapaukset, joissa se on suoritettava, sekä
  sellaisen vähintään yhden viikon kauden kirjaamiseen ja valvomiseen, jonka aikana kuljettaja ei ole ajoneuvossa
  eikä voi harjoittaa toimintaa kyseisellä ajoneuvolla
  . Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”; [tark. 826] |
| --- | --- |

8)

Korvataan 11 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhteisen lähestymistavan,

  Siirretään komissiolle valta antaa 15 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan yhteinen lähestymistapa
  , jota sovelletaan asetuksen (EY) N:o 561/2006 4 artiklan e alakohdassa määritetyn muun työn kausien kirjaamiseen ja valvomiseen
  , mukaan lukien kirjaamisen muoto
  ja
  erityistapaukset, joissa se on suoritettava, sekä
  sellaisen vähintään yhden viikon kauden kirjaamiseen ja valvomiseen, jonka aikana kuljettaja ei ole ajoneuvossa
  eikä voi harjoittaa toimintaa kyseisellä ajoneuvolla
  . Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”; [tark. 826]

| (8 a) | Korvataan 12 artikla seuraavasti:





  ”12 artikla




  Komiteamenettely





  1.
     
  Komissiota avustaa asetuksen (EU) N:o 165/2014 42 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.






  2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.”; [tark. 827] |
| --- | --- |

(8 a)

(8 a)

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Komiteamenettely

1.
     
  Komissiota avustaa asetuksen (EU) N:o 165/2014 42 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.”; [tark. 827]

| 8 b) | Korvataan 13 artiklan b alakohta seuraavasti:










  ”b) | edistää lähestymistapojen johdonmukaisuutta ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 yhdenmukaista tulkintaa valvontaviranomaisten kesken;” [tark. 828] |
| --- | --- | --- |

8 b)

8 b)

Korvataan 13 artiklan b alakohta seuraavasti:

Korvataan 13 artiklan b alakohta seuraavasti:

”b)

”b)

edistää lähestymistapojen johdonmukaisuutta ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 yhdenmukaista tulkintaa valvontaviranomaisten kesken;” [tark. 828]

edistää lähestymistapojen johdonmukaisuutta ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 yhdenmukaista tulkintaa valvontaviranomaisten kesken;”

| (8 c) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:





  ”14 artikla




  Neuvottelut kolmansien maiden kanssa




  Unioni aloittaa heti tämän direktiivin voimaantultua neuvottelut asianomaisten kolmansien maiden kanssa tällä direktiivillä vahvistettuja sääntöjä vastaavien sääntöjen soveltamiseksi.




  Jäsenvaltiot toimittavat tiedot, jotka koskevat kolmansista maista tulevien ajoneuvojen osalta tehtyjä tarkastuksia, komissiolle asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti toimittamiensa tietojen yhteydessä siihen asti, kun kyseiset neuvottelut saadaan päätökseen.”; [tark. 829] |
| --- | --- |

(8 c)

(8 c)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Neuvottelut kolmansien maiden kanssa

Unioni aloittaa heti tämän direktiivin voimaantultua neuvottelut asianomaisten kolmansien maiden kanssa tällä direktiivillä vahvistettuja sääntöjä vastaavien sääntöjen soveltamiseksi.

Jäsenvaltiot toimittavat tiedot, jotka koskevat kolmansista maista tulevien ajoneuvojen osalta tehtyjä tarkastuksia, komissiolle asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklan mukaisesti toimittamiensa tietojen yhteydessä siihen asti, kun kyseiset neuvottelut saadaan päätökseen.”; [tark. 829]

| (8 d) | Korvataan 15 artikla seuraavasti:





  ”15 artikla




  Liitteiden ajantasaistaminen




  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti, jotta liitteitä I ja II voidaan muuttaa tarvittavien mukautusten tekemiseksi parhaiden käytäntöjen kehityksen pohjalta
  .”; [tark. 830] |
| --- | --- |

(8 d)

(8 d)

Korvataan 15 artikla seuraavasti:

Korvataan 15 artikla seuraavasti:

”15 artikla

Liitteiden ajantasaistaminen

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 a artiklan mukaisesti, jotta liitteitä I ja II voidaan muuttaa tarvittavien mukautusten tekemiseksi parhaiden käytäntöjen kehityksen pohjalta
  .”; [tark. 830]

| (8 e) | Lisätään artikla seuraavasti:





  ”15 a artikla




  Siirretyn säädösvallan käyttäminen





  1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.






  2.
     
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] viiden vuoden ajaksi 9 artiklan 3 kohdassa ja 15 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.






  3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 3 kohdassa ja 15 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.






  4.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.






  5.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.






  6.
     
  Edellä olevien 9 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”; [tark. 831] |
| --- | --- |

(8 e)

(8 e)

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.
     
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] viiden vuoden ajaksi 9 artiklan 3 kohdassa ja 15 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 3 kohdassa ja 15 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.
     
  Edellä olevien 9 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”; [tark. 831]

| 9) | Muutetaan liite I seuraavasti:








  -a) | korvataan A osan 1 kohta seuraavasti:










  ”1) | päivittäiset ja viikoittaiset ajoajat, tauot sekä päivittäiset ja viikoittaiset lepoajat; lisäksi on tarkastettava edeltävien päivien piirturilevyt, joiden on oltava ajoneuvossa asetuksen (EU) N:o 165/2014 36 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja/tai saman ajanjakson osalta tiedot, jotka on tallennettu kuljettajakorttiin ja/tai tämän direktiivin liitteen II mukaisesti tallennuslaitteen muistiin, ja/tai tulosteille;” [tark. 832] |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Muutetaan liite I seuraavasti:

-a)

-a)

korvataan A osan 1 kohta seuraavasti:

korvataan A osan 1 kohta seuraavasti:

”1)

”1)

päivittäiset ja viikoittaiset ajoajat, tauot sekä päivittäiset ja viikoittaiset lepoajat; lisäksi on tarkastettava edeltävien päivien piirturilevyt, joiden on oltava ajoneuvossa asetuksen (EU) N:o 165/2014 36 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja/tai saman ajanjakson osalta tiedot, jotka on tallennettu kuljettajakorttiin ja/tai tämän direktiivin liitteen II mukaisesti tallennuslaitteen muistiin, ja/tai tulosteille;”

| -a a) | korvataan A osan 2 kohta seuraavasti:










  ”2) | asetuksen (EU) N:o 165/2014 36 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulta ajanjaksolta tapaukset, joissa on ylitetty ajoneuvon suurin sallittu nopeus, jolloin tällaisina tapauksina pidetään kaikkia yli yhden minuutin pituisia ajanjaksoja, joina N3-luokan ajoneuvon nopeus on ollut yli 90 kilometriä tunnissa tai M3-luokan ajoneuvon nopeus yli 105 kilometriä tunnissa (ajoneuvoluokat N3 ja M3 sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2007
  /
  46
  /
  EY

   (16))”; [tark. 833] |
| --- | --- | --- |

-a a)

-a a)

korvataan A osan 2 kohta seuraavasti:

korvataan A osan 2 kohta seuraavasti:

”2)

”2)

asetuksen (EU) N:o 165/2014 36 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulta ajanjaksolta tapaukset, joissa on ylitetty ajoneuvon suurin sallittu nopeus, jolloin tällaisina tapauksina pidetään kaikkia yli yhden minuutin pituisia ajanjaksoja, joina N3-luokan ajoneuvon nopeus on ollut yli 90 kilometriä tunnissa tai M3-luokan ajoneuvon nopeus yli 105 kilometriä tunnissa (ajoneuvoluokat N3 ja M3 sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2007

46

EY

16

[tark. 833]

(16)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY
  ,
  annettu 5 päivänä syyskuuta 2007
  ,
  puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) (EUVL 263, 9.10.2007, s. 1).
  "

16

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY

annettu 5 päivänä syyskuuta 2007

puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) (EUVL 263, 9.10.2007, s. 1).

| -a b) | korvataan A osan 4 kohta seuraavasti:










  ”4) | valvontalaitteen moitteeton toiminta (laitteen ja/tai kuljettajakortin ja/tai piirturilevyjen mahdollisen väärinkäytön määrittäminen) tai tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 561/2006 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen mukanaolo;”; [tark. 834] |
| --- | --- | --- |

-a b)

-a b)

korvataan A osan 4 kohta seuraavasti:

korvataan A osan 4 kohta seuraavasti:

”4)

”4)

valvontalaitteen moitteeton toiminta (laitteen ja/tai kuljettajakortin ja/tai piirturilevyjen mahdollisen väärinkäytön määrittäminen) tai tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 561/2006 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen mukanaolo;”;

| a) | lisätään A osaan kohta seuraavasti:






  ”6) | direktiivin 2002/15/EY 4 ja 5 artiklassa säädetty viikoittainen työaika
  edellyttäen, että tekniikka mahdollistaa tehokkaat tarkastukset
  .”; [tark. 835] |
| --- | --- | --- |

a)

lisätään A osaan kohta seuraavasti:

”6)

direktiivin 2002/15/EY 4 ja 5 artiklassa säädetty viikoittainen työaika
  edellyttäen, että tekniikka mahdollistaa tehokkaat tarkastukset

[tark. 835]

| b) | lisätään B osaan kohta seuraavasti:






  ”4) | direktiivin 2002/15/EY 4, 5 ja 7 artiklassa säädetyt viikoittaista työaikaa, taukoja ja yötyötä koskevat vaatimukset.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään B osaan kohta seuraavasti:

”4)

direktiivin 2002/15/EY 4, 5 ja 7 artiklassa säädetyt viikoittaista työaikaa, taukoja ja yötyötä koskevat vaatimukset.”;

| b a) | korvataan B osan toinen kohta seuraavasti:




  ”Jos säännöksiä todetaan rikotun, jäsenvaltiot voivat tarvittaessa määrittää muiden kuljetusketjuun kuuluvien yllyttäjien tai osallisten, kuten lähettäjien, huolitsijoiden tai alihankkijoiden, yhteisvastuun sekä varmistaa, että kuljetussopimukset mahdollistavat asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014
  noudattamisen.”; [tark. 836] |
| --- | --- |

b a)

b a)

korvataan B osan toinen kohta seuraavasti:

korvataan B osan toinen kohta seuraavasti:

”Jos säännöksiä todetaan rikotun, jäsenvaltiot voivat tarvittaessa määrittää muiden kuljetusketjuun kuuluvien yllyttäjien tai osallisten, kuten lähettäjien, huolitsijoiden tai alihankkijoiden, yhteisvastuun sekä varmistaa, että kuljetussopimukset mahdollistavat asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014
  noudattamisen.”; [tark. 836]

”Jos säännöksiä todetaan rikotun, jäsenvaltiot voivat tarvittaessa määrittää muiden kuljetusketjuun kuuluvien yllyttäjien tai osallisten, kuten lähettäjien, huolitsijoiden tai alihankkijoiden, yhteisvastuun sekä varmistaa, että kuljetussopimukset mahdollistavat asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014

”; [tark. 836]

2 artikla

1.   Tässä artiklassa vahvistetaan erityiset säännöt, jotka koskevat kuljettajien lähettämiseen työhön toiseen jäsenvaltioon tieliikenteen alalla liittyvän direktiivin 96/71/EY ja näiden kuljettajien lähettämiseen liittyviin hallinnollisiin vaatimuksiin ja valvontatoimiin liittyvän direktiivin 2014/67/EU tiettyjä näkökohtia.

1 a.
     
  Näitä erityisiä sääntöjä sovelletaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden sellaisten yritysten palvelukseen ottamiin kuljettajiin, jotka toteuttavat jotain direktiivin 96/71/EY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista valtioiden välisistä toimenpiteistä.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa tieliikenteen alan kuljettajiin, joiden työnantaja on kyseisen direktiivin 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu yritys, kun suoritetaan asetuksissa (EY) N:o 1072/2009 ja 1073/2009 määriteltyä kansainvälistä kuljetustoimintaa, jos työntekijä lähetetään niiden alueelle tämän toiminnan hoitamista varten enintään 3 päivän ajaksi yhden kalenterikuukauden aikana.

  Kuljettajaa ei pidetä direktiivissä 96/71/EY tarkoitettuna lähetettynä työntekijänä, kun suoritetaan kahdenvälistä kuljetusta.

2.
     
  Tässä direktiivissä kahdenvälisellä kuljetuksella tarkoitetaan tavaroiden osalta tavaroiden siirtoa kuljetussopimuksen pohjalta asetuksen (EY) N:o 1071/2009 2 artiklan 8 kohdassa määritellyn mukaisesta sijoittautumisjäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan tai toisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta sijoittautumisjäsenvaltioon.

2 a.
     
  Alkaen siitä päivästä, jona kuljettajan on kirjattava rajanylitykset manuaalisesti, kuten asetuksen (EU) N:o 165/2014 34 artiklan 7 kohdassa edellytetään, jäsenvaltioiden on sovellettava myös 2 kohdassa tarkoitettua vapautusta tavaraliikenteen osalta, kun

| — | kuljettaja kahdenvälisen kuljetuksen lisäksi suorittaa yhden kuormaamis- ja/tai purkamistoiminnon jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa, joiden kautta kuljettaja ajaa, edellyttäen, että kuljettaja ei kuormaa ja pura tavaroita samassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

—

kuljettaja kahdenvälisen kuljetuksen lisäksi suorittaa yhden kuormaamis- ja/tai purkamistoiminnon jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa, joiden kautta kuljettaja ajaa, edellyttäen, että kuljettaja ei kuormaa ja pura tavaroita samassa jäsenvaltiossa.

Jos sijoittautumisjäsenvaltiosta alkavaa kahdenvälistä kuljetusta, jonka aikana ei ole ollut muita toimintoja, seuraa kahdenvälinen kuljetus sijoittautumisjäsenvaltioon, poikkeusta sovelletaan enintään kahteen kuormaus- ja/tai purkamistoimintoon edellä säädetyin edellytyksin.

Tätä vapautusta sovelletaan ainoastaan siihen päivään saakka, jona älykäs ajopiirturi, joka kirjaa asetuksen (EU) N:o 165/2014 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut rajanylitykset ja lisätoiminnan, on asennettava ensimmäistä kertaa jäsenvaltioissa rekisteröityihin ajoneuvoihin kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. Mainitusta päivästä alkaen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vapautusta sovelletaan ainoastaan kuljettajiin, jotka käyttävät ajoneuvoja, joihin on asennettu älykäs ajopiirturi, josta säädetään mainitun asetuksen 8, 9 ja 10 artiklassa.

2 b.
     
  Asetuksessa (EY) N:o 1073/2009 määriteltyä satunnaista tai säännöllistä kansainvälistä henkilöliikennettä harjoittavaa kuljettajaa ei pidetä direktiivissä 96/71/EY tarkoitettuna lähetettynä työntekijänä, kun

| — | matkustajia otetaan kyytiin sijoittautumisjäsenvaltiossa ja jätetään kyydistä toisen jäsenvaltion alueella tai kolmannessa maassa tai |
| --- | --- |

—

matkustajia otetaan kyytiin sijoittautumisjäsenvaltiossa ja jätetään kyydistä toisen jäsenvaltion alueella tai kolmannessa maassa tai

| — | matkustajia otetaan kyytiin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa ja jätetään kyydistä sijoittautumisjäsenvaltiossa tai |
| --- | --- |

—

matkustajia otetaan kyytiin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa ja jätetään kyydistä sijoittautumisjäsenvaltiossa tai

| — | matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä sijoittautumisjäsenvaltiossa asetuksessa (EY) N:o 1073/2009 määriteltyjen paikallisten retkien yhteydessä. |
| --- | --- |

—

matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä sijoittautumisjäsenvaltiossa asetuksessa (EY) N:o 1073/2009 määriteltyjen paikallisten retkien yhteydessä.

2 c.
     
  Asetuksissa (EY) N:o 1072/2009 ja (EY) N:o 1073/2009 määriteltyä kabotaasia harjoittavaa kuljettajaa on pidettävä direktiivin 96/71/EY nojalla lähetettynä työntekijänä.

2 d.
     
  Sen estämättä, mitä direktiivin 96/71/EY 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, kuljettajan ei katsota olevan lähetetty sen jäsenvaltion alueelle, jonka kautta kuljettaja ajaa lastaamatta tai purkamatta lastia ja poimimatta tai jättämättä matkustajia.

2 e.
     
  Siinä tapauksessa, että kuljettaja suorittaa direktiivissä 92/106/ETY määritellyn yhdistetyn kuljetuksen maantieosuuden alku- tai loppuosuuden, kuljettajaa ei pidetä direktiivissä 96/71/EY tarkoitettuna lähetettynä työntekijänä, jos tieosuus itsessään koostuu 2 kohdassa määritellyistä kahdenvälisistä kuljetuksista.

2 f.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että direktiivin 96/71/EY 3 artiklassa tarkoitetut työehdot, jotka vahvistetaan työehtosopimuksissa mainitun direktiivin 3 artiklan 1 ja 8 kohdan mukaisesti, asetetaan direktiivin 2014/67/EU mukaisesti helposti ja avoimesti muiden jäsenvaltioiden kuljetusyritysten ja lähetettyjen kuljettajien saataville. Asiaankuuluvien tietojen on katettava etenkin erilaiset palkat ja niiden osatekijät, mukaan lukien paikallisesti tai alueellisesti sovellettavissa työehtosopimuksissa määrättyjen palkkojen osatekijät, maksettavan palkan laskutapa ja tarvittaessa perusteet eri palkkaluokkiin sijoittamiselle. Direktiivin 96/71/EY muuttamisesta annetun direktiivin (EU) 2018/957 mukaisesti kuljetusyrityksiä ei saa rankaista siitä, että ne eivät noudata sellaisia palkkojen osatekijöitä, maksettavan palkan laskutapaa ja tarvittaessa eri palkkaluokkiin sijoittamisen perusteita, jotka eivät ole julkisesti saatavilla.

2 g.
     
  Muuhun kuin jäsenvaltioon sijoittautuneet kuljetusyritykset eivät voi saada suotuisampaa kohtelua kuin jäsenvaltioon sijoittautuneet yritykset.

Jäsenvaltioiden on pantava kolmansien maiden kanssa tekemissään kahdenvälisissä sopimuksissa täytäntöön toimenpiteitä, jotka vastaavat direktiivissä 96/71/EY ja tässä direktiivissä [XX/XX] (lex specialis) säädettyjä toimenpiteitä, myöntäessään pääsyn EU:n markkinoille tällaisiin kolmansiin maihin sijoittautuneille maantieliikenteen harjoittajille. Jäsenvaltioiden on myös pyrittävä toteuttamaan vastaavat toimenpiteet kolmansien maiden kanssa tehtyjen monenvälisten sopimusten puitteissa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kolmansien maiden kanssa tekemissään kahden- ja monenvälisissä sopimuksissa olevista asianomaisista säännöksistä.

Jotta voidaan asianmukaisesti valvoa kolmansien maiden liikenteenharjoittajien toteuttamia työntekijöiden lähettämistä koskevia vastaavia toimenpiteitä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksen (EU) XXX/XXX tarkistetut säännöt, jotka koskevat ajopiirtureilla tapahtuvaa paikannusta [asetus, jolla muutetaan asetusta (EU) N:o 165/2014], pannaan täytäntöön kansainvälisessä maantieliikenteessä toimivien ajoneuvojen miehistöjen työstä tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (AETR) puitteissa
  . [tark. 837]

Jos työntekijä lähetetään pidemmäksi kuin 3 päivän ajaksi, jäsenvaltioiden on sovellettava direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa koko sen ajan, jonka työntekijä on lähetettynä niiden alueella ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun yhden kalenterikuukauden aikana.
  [tark. 838]

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen työntekijän lähettämisen kausien laskemista varten:
  [tark. 839]

| a) | vastaanottavan jäsenvaltion alueella vietettyä päivittäistä työaikaa, joka on lyhyempi kuin kuusi tuntia, on pidettävä puolena päivänä;
  [tark. 840] |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan jäsenvaltion alueella vietettyä päivittäistä työaikaa, joka on lyhyempi kuin kuusi tuntia, on pidettävä puolena päivänä;
  [tark. 840]

| b) | vastaanottavan jäsenvaltion alueella vietettyä päivittäistä työaikaa, joka on vähintään kuusi tuntia, on pidettävä täytenä päivänä;
  [tark. 841] |
| --- | --- |

b)

vastaanottavan jäsenvaltion alueella vietettyä päivittäistä työaikaa, joka on vähintään kuusi tuntia, on pidettävä täytenä päivänä;
  [tark. 841]

| c) | vastaanottavan jäsenvaltion alueella vietettyjä taukoja ja lepoaikoja sekä varallaoloaikoja on pidettävä työskentelykausina.
  [tark. 842] |
| --- | --- |

c)

vastaanottavan jäsenvaltion alueella vietettyjä taukoja ja lepoaikoja sekä varallaoloaikoja on pidettävä työskentelykausina.
  [tark. 842]

4.   
  Direktiivin 2014/67/EU 9 artiklasta poiketen
  jäsenvaltiot voivat edellyttää vain seuraavia hallinnollisia vaatimuksia ja valvontatoimenpiteitä: [tark. 843]

| a) | toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen liikenteenharjoittajan velvollisuus lähettää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille

  toimittaa
  viimeistään lähettämisen alkaessa vastaanottavan jäsenvaltion

  jollakin Euroopan unionin
  virallisella kielellä tai englannin kielellä sähköisessä muodossa työntekijän lähettämistä koskeva

  sähköisessä muodossa asetuksella (EU) N:o 1024/2012 perustetun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) välityksellä sen jäsenvaltion kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, johon kuljettaja on lähetetty,
  ilmoitus
  , mukaan lukien sen mahdollinen päivitys
  , joka sisältää vain seuraavat tiedot: [tark. 844]







  i) | liikenteenharjoittajan henkilöllisyys
  tämän yhteisön sisäisen yhteisen verotunnisteen tai yhteisön liikenneluvan numeron avulla
  ; [tark. 845] |
| --- | --- | --- |

a)

toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen liikenteenharjoittajan velvollisuus lähettää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille

  toimittaa
  viimeistään lähettämisen alkaessa vastaanottavan jäsenvaltion

  jollakin Euroopan unionin
  virallisella kielellä tai englannin kielellä sähköisessä muodossa työntekijän lähettämistä koskeva

  sähköisessä muodossa asetuksella (EU) N:o 1024/2012 perustetun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) välityksellä sen jäsenvaltion kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, johon kuljettaja on lähetetty,
  ilmoitus
  , mukaan lukien sen mahdollinen päivitys
  , joka sisältää vain seuraavat tiedot: [tark. 844]

i)

liikenteenharjoittajan henkilöllisyys
  tämän yhteisön sisäisen yhteisen verotunnisteen tai yhteisön liikenneluvan numeron avulla
  ; [tark. 845]

| ii) | sellaisen liikenteestä vastaavan henkilön tai muun yhteyshenkilön yhteystiedot sijoittautumisjäsenvaltiossa, joka on yhteydessä toimivaltaisiin viranomaisiin vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jossa palvelut tarjotaan, ja joka lähettää ja vastaanottaa asiakirjoja tai ilmoituksia; |
| --- | --- |

ii)

sellaisen liikenteestä vastaavan henkilön tai muun yhteyshenkilön yhteystiedot sijoittautumisjäsenvaltiossa, joka on yhteydessä toimivaltaisiin viranomaisiin vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jossa palvelut tarjotaan, ja joka lähettää ja vastaanottaa asiakirjoja tai ilmoituksia;

| iii) | lähetettyjen kuljettajien ennakoitu lukumäärä ja henkilöllisyydet

  tiedot lähetetystä kuljettajasta, mukaan lukien seuraavat tiedot: henkilöllisyys, asuinmaa, maa, johon sosiaaliturvamaksut maksetaan, sosiaaliturvatunnus
  ja
  ajokortin numero
  ; [tark. 846] |
| --- | --- |

iii)

lähetettyjen kuljettajien ennakoitu lukumäärä ja henkilöllisyydet

  tiedot lähetetystä kuljettajasta, mukaan lukien seuraavat tiedot: henkilöllisyys, asuinmaa, maa, johon sosiaaliturvamaksut maksetaan, sosiaaliturvatunnus
  ja
  ajokortin numero
  ; [tark. 846]

| iv) | työntekijöiden lähettämisen ennakoitu
  alkamispäivä, arvioitu
  kesto
  ja päättymispäivä
  sekä suunniteltu alkamis- ja päättymispäivä

  työsopimukseen sovellettava lainsäädäntö
  ; [tark. 847] |
| --- | --- |

iv)

työntekijöiden lähettämisen ennakoitu
  alkamispäivä, arvioitu
  kesto
  ja päättymispäivä
  sekä suunniteltu alkamis- ja päättymispäivä

  työsopimukseen sovellettava lainsäädäntö
  ; [tark. 847]

| iv a) | maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien osalta: lähetysten vastaanottajien henkilöllisyys ja yhteystiedot, mikäli liikenteenharjoittaja ei käytä sähköisiä kuljetusasiakirjoja (e-CMR); [tark. 848] |
| --- | --- |

iv a)

maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien osalta: lähetysten vastaanottajien henkilöllisyys ja yhteystiedot, mikäli liikenteenharjoittaja ei käytä sähköisiä kuljetusasiakirjoja (e-CMR); [tark. 848]

| v) | työntekijöiden lähettämisen yhteydessä käytettyjen ajoneuvojen rekisterikilvet; |
| --- | --- |

v)

työntekijöiden lähettämisen yhteydessä käytettyjen ajoneuvojen rekisterikilvet;

| vi) | kuljetuspalvelun tyyppi, esimerkiksi tavaroiden kuljetus, matkustajien kuljetus, kansainvälinen kuljetus, kabotaasikuljetus; |
| --- | --- |

vi)

kuljetuspalvelun tyyppi, esimerkiksi tavaroiden kuljetus, matkustajien kuljetus, kansainvälinen kuljetus, kabotaasikuljetus;

| vi a) | maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien osalta: lähetysten lastaus- ja purkuosoitteet, mikäli liikenteenharjoittaja ei käytä sähköisiä kuljetusasiakirjoja (e-CMR); [tark. 849] |
| --- | --- |

vi a)

maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien osalta: lähetysten lastaus- ja purkuosoitteet, mikäli liikenteenharjoittaja ei käytä sähköisiä kuljetusasiakirjoja (e-CMR); [tark. 849]

| b) | kuljettajan

  liikenteenharjoittajan
  velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville

  varmistaa, että kuljettajalla on saatavilla
  , jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, paperisessa tai sähköisessä muodossa kopio lähettämistä koskevasta ilmoituksesta ja näyttöä vastaanottavassa jäsenvaltiossa toteutettavasta kuljetustoiminnasta, esimerkiksi sähköiset kuljetusasiakirjat (e-CMR) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1072/2009 8 artiklassa tarkoitetut todisteet; [tark. 850] |
| --- | --- |

b)

kuljettajan

  liikenteenharjoittajan
  velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville

  varmistaa, että kuljettajalla on saatavilla
  , jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, paperisessa tai sähköisessä muodossa kopio lähettämistä koskevasta ilmoituksesta ja näyttöä vastaanottavassa jäsenvaltiossa toteutettavasta kuljetustoiminnasta, esimerkiksi sähköiset kuljetusasiakirjat (e-CMR) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1072/2009 8 artiklassa tarkoitetut todisteet; [tark. 850]

| c) | kuljettajan

  liikenteenharjoittajan
  velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville

  varmistaa, että kuljettajalla on saatavilla
  , jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, ajopiirturirekisterit ja erityisesti niiden jäsenvaltioiden maakoodit, joissa kuljettaja on ollut harjoittaessaan kansainvälistä tieliikennetoimintaa tai kabotaasiliikennettä; [tark. 851] |
| --- | --- |

c)

kuljettajan

  liikenteenharjoittajan
  velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville

  varmistaa, että kuljettajalla on saatavilla
  , jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, ajopiirturirekisterit ja erityisesti niiden jäsenvaltioiden maakoodit, joissa kuljettaja on ollut harjoittaessaan kansainvälistä tieliikennetoimintaa tai kabotaasiliikennettä; [tark. 851]

| c a) | tämän artiklan b ja c kohdassa tarkoitettujen tienvarsitarkastuksen aikana kuljettajalla on oltava mahdollisuus ottaa yhteyttä päätoimipaikkaan, liikenteestä vastaavaan henkilöön tai muuhun henkilöön tai tahoon, joka voi toimittaa pyydetyt asiakirjat; [tark. 852] |
| --- | --- |

c a)

tämän artiklan b ja c kohdassa tarkoitettujen tienvarsitarkastuksen aikana kuljettajalla on oltava mahdollisuus ottaa yhteyttä päätoimipaikkaan, liikenteestä vastaavaan henkilöön tai muuhun henkilöön tai tahoon, joka voi toimittaa pyydetyt asiakirjat; [tark. 852]

| d) | kuljettajan velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville, jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, paperisessa tai sähköisessä muodossa kopio työsopimuksesta tai neuvoston direktiivin 91/533/ETY (17)
  3 artiklassa tarkoitetusta vastaavasta asiakirjasta, joka on käännetty yhdelle vastaanottavan jäsenvaltion viralliselle kielelle tai englannin kielelle;
  [tark. 854] |
| --- | --- |

d)

kuljettajan velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville, jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, paperisessa tai sähköisessä muodossa kopio työsopimuksesta tai neuvoston direktiivin 91/533/ETY (17)
  3 artiklassa tarkoitetusta vastaavasta asiakirjasta, joka on käännetty yhdelle vastaanottavan jäsenvaltion viralliselle kielelle tai englannin kielelle;
  [tark. 854]

| e) | kuljettajan velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville, jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, paperisessa tai sähköisessä muodossa kopio edeltävien kahden kuukauden palkkakuiteista; tienvarsitarkastuksen aikana kuljettajalla on oltava mahdollisuus ottaa yhteyttä päätoimipaikkaan, liikenteestä vastaavaan henkilöön tai muuhun henkilöön tai tahoon, joka voi toimittaa tämän kopion;
  [tark. 855] |
| --- | --- |

e)

kuljettajan velvollisuus säilyttää ja asettaa saataville, jos sitä pyydetään tienvarsitarkastuksessa, paperisessa tai sähköisessä muodossa kopio edeltävien kahden kuukauden palkkakuiteista; tienvarsitarkastuksen aikana kuljettajalla on oltava mahdollisuus ottaa yhteyttä päätoimipaikkaan, liikenteestä vastaavaan henkilöön tai muuhun henkilöön tai tahoon, joka voi toimittaa tämän kopion;
  [tark. 855]

| f) | liikenteenharjoittajan velvollisuus toimittaa vastaanottavan

  lähettää IMIn julkisen rajapinnan kautta sen
  jäsenvaltion viranomaisten pyynnöstä kohtuullisessa ajassa

  , johon kuljettaja on lähetetty,
  lähettämiskauden jälkeen paperisessa tai sähköisessä muodossa kopiot b, c ja e alakohdassa tarkoitetuista asiakirjoista

  [...] kopiot b ja c alakohdassa tarkoitetuista asiakirjoista sekä lähetettyjen kuljettajien palkkioita koskevat asiakirjat, jotka liittyvät lähettämiskauteen, ja heidän työsopimuksensa
  tai
  neuvoston direktiivin 91/533/ETY
   (18)

  3 artiklassa tarkoitettu vastaava asiakirja
  ,
  kuljettajan työtä koskeva työaikakirjanpito sekä maksutosite
  .

  Liikenteenharjoittajan on toimitettava pyydetyt asiakirjat IMIn julkisen rajapinnan kautta kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä.


  Jos liikenteenharjoittaja ei toimita kaikkia pyydettyjä asiakirjoja IMIn julkisen rajapinnan kautta asetetun määräajan kuluessa, lähettämisen kohteena olevan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat direktiivin 2014/67/EU 6 ja 7 artiklan mukaisesti pyytää apua liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta. Kun tällainen pyyntö esitetään IMIn välityksellä, liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava käyttöoikeudet lähettämistä koskevaan ilmoitukseen ja muihin asiaankuuluviin tietoihin, jotka liikenteenharjoittaja on toimittanut julkisen IMIn julkisen rajapinnan kautta.


  Liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lähettämisen kohteena olevan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten pyytämät asiakirjat toimitetaan IMIn välityksellä 25 työpäivän kuluessa pyynnön esittämisestä. [tark. 853] |
| --- | --- |

f)

liikenteenharjoittajan velvollisuus toimittaa vastaanottavan

  lähettää IMIn julkisen rajapinnan kautta sen
  jäsenvaltion viranomaisten pyynnöstä kohtuullisessa ajassa

  , johon kuljettaja on lähetetty,
  lähettämiskauden jälkeen paperisessa tai sähköisessä muodossa kopiot b, c ja e alakohdassa tarkoitetuista asiakirjoista

  [...] kopiot b ja c alakohdassa tarkoitetuista asiakirjoista sekä lähetettyjen kuljettajien palkkioita koskevat asiakirjat, jotka liittyvät lähettämiskauteen, ja heidän työsopimuksensa
  tai
  neuvoston direktiivin 91/533/ETY
   (18)

  3 artiklassa tarkoitettu vastaava asiakirja
  ,
  kuljettajan työtä koskeva työaikakirjanpito sekä maksutosite
  .

5.   Edellä 4 kohdan a alakohtaa sovellettaessa liikenteenharjoittaja voi toimittaa työntekijän lähettämistä koskevan ilmoituksen, joka kattaa enintään kuuden kuukauden kauden. [tark. 856]

5 a.
     
  Ilmoitusten sisältämät tiedot on tallennettava tarkastuksia varten IMIn hakemistoon 18 kuukauden kaudeksi, ja niiden on oltava suoraan ja reaaliaikaisesti kaikkien direktiivin 2014/67/EU 3 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1071/2009 18 artiklan ja direktiivin 2006/22/EY 7 artiklan mukaisesti nimettyjen muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten saatavilla.

Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi antaa kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti työmarkkinaosapuolille mahdollisuuden tutustua tietoihin, jos

| — | ne koskevat lähettämistä kyseisen jäsenvaltion alueelle, |
| --- | --- |

—

ne koskevat lähettämistä kyseisen jäsenvaltion alueelle,

| — | niitä käytetään lähettämistä koskevien sääntöjen valvontaan sekä |
| --- | --- |

—

niitä käytetään lähettämistä koskevien sääntöjen valvontaan sekä

| — | jos tietojen käsittely tapahtuu luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. [tark. 857] |
| --- | --- |

—

jos tietojen käsittely tapahtuu luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. [tark. 857]

5 b.
     
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan kaikilla unionin virallisilla kielillä vakiolomakkeet IMIn julkisen rajapinnan kautta tapahtuvaa ilmoitusten toimittamista varten, täsmennetään IMIssä tehtävän ilmoituksen toiminnot ja se, kuinka 4 kohdan a alakohdan i–vi a alakohdan tiedot on esitettävä ilmoituksessa, ja varmistetaan, että ilmoitusten tiedot käännetään automaattisesti vastaanottavan jäsenvaltion kielelle. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 2 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. [tark. 858]

5 c.
     
  Jäsenvaltioiden on vältettävä tarkastustoimenpiteissä tarpeettomia viivästyksiä, jotka voivat vaikuttaa lähettämisen kestoon ja päivämääriin. [tark. 859]

5 d.
     
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä ja annettava toisilleen apua ja kaikki tarvittavat tiedot direktiivissä 2014/67/EU ja asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 säädettyjen edellytysten mukaisesti. [tark. 860]

2 a artikla

1.
     
  Komissiota avustaa asetuksen (EU) N:o 165/2014 42 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. [tark. 861]

2 b artikla

Jäsenvaltioiden on säädettävä lähettäjille, huolitsijoille, hankkijoille ja alihankkijoille tämän direktiivin 2 artiklan säännösten noudattamatta jättämisestä määrättävistä seuraamuksista, jos nämä ovat tietoisia tai jos heidän olisi kaikkien asiaan liittyvien olosuhteiden valossa oltava tietoisia siitä, että heidän tilaamansa kuljetuspalvelut ovat tämän direktiivin vastaisia.

Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin säännösten rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia koskevista säännöistä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia ja syrjimättömiä. [tark. 862]

2 c artikla

Komissio arvioi nykyisiä välineitä ja parhaita käytäntöjä, joilla edistetään tavaroiden toimitusketjun kaikkien toimijoiden yhteiskuntavastuun mukaisia toimintamalleja, ja antaa tarvittaessa [kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta] mennessä lainsäädäntöehdotuksen luotettujen liikennöitsijöiden eurooppalaisen foorumin perustamisesta. [tark. 863]

2 d artikla

Älykäs valvonta

1.
     
  Rajoittamatta direktiivin 2014/67/EU soveltamista jäsenvaltioiden on tämän direktiivin 2 artiklan velvoitteiden täytäntöönpanon valvonnan tehostamiseksi entisestään varmistettava, että niiden alueella on käytössä johdonmukainen kansallinen valvontastrategia. Strategiassa on keskityttävä yrityksiin, joilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklassa tarkoitettu korkea riskiluokitus.

2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että direktiivin 2006/22/EY 2 artiklassa tarkoitettuihin tarkastuksiin kuuluu tarvittaessa työntekijöiden lähettämistä koskeva tarkastus ja että tarkastukset suoritetaan syrjimättömästi, etenkin ilman työntekijöiden lähettämisessä käytettävien ajoneuvojen rekisterikilpien perusteella tapahtuvaa syrjintää.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on keskitettävä tarkastukset yrityksiin, jotka on luokiteltu sellaisiksi, että niillä on lisääntynyt riski rikkoa niihin sovellettavia tämän direktiivin 2 artiklan säännöksiä. Tätä varten jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklan mukaisesti perustetussa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009 12 artiklan mukaisesti laajennetussa riskiluokitusjärjestelmässä pidettävä tällaisten rikkomusten riskiä erillisenä riskinä.

4.
     
  Sovellettaessa 3 kohtaa jäsenvaltioilla on oltava pääsy asiaa koskeviin, asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvussa tarkoitettujen älykkäiden ajopiirturien kirjaamiin, käsittelemiin tai tallentamiin tietoihin sekä tietoihin, jotka sisältyvät tämän direktiivin 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin työntekijän lähettämistä koskeviin ilmoituksiin ja sähköisiin kuljetusasiakirjoihin, kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaisiin sähköisiin rahtikirjoihin (e-CMR).

5.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa säädetään niiden tietojen erityispiirteistä, joihin jäsenvaltioilla on oltava pääsy, niiden käyttöä koskevista ehdoista ja niiden toimittamista tai niihin pääsyä koskevista teknisistä eritelmistä, ja joissa täsmennetään erityisesti:

| a) | yksityiskohtainen luettelo tiedoista, joihin kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava pääsy ja joihin on sisällyttävä ainakin rajanylitysten sekä lastaus- ja purkutoimintojen ajankohta ja paikka, ajoneuvon rekisterinumero ja kuljettajan tiedot; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtainen luettelo tiedoista, joihin kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava pääsy ja joihin on sisällyttävä ainakin rajanylitysten sekä lastaus- ja purkutoimintojen ajankohta ja paikka, ajoneuvon rekisterinumero ja kuljettajan tiedot;

| b) | toimivaltaisten viranomaisten pääsyoikeudet, tarvittaessa eriteltyinä toimivaltaisen viranomaisen tyypin, pääsyn tyypin ja tietojen käyttötarkoituksen mukaan; |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisten viranomaisten pääsyoikeudet, tarvittaessa eriteltyinä toimivaltaisen viranomaisen tyypin, pääsyn tyypin ja tietojen käyttötarkoituksen mukaan;

| c) | a alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista tai niihin pääsyä koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien tapauksen mukaan tietojen säilyttämisen enimmäiskesto, tarvittaessa eriteltyinä tietojen tyypin mukaan. |
| --- | --- |

c)

a alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista tai niihin pääsyä koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien tapauksen mukaan tietojen säilyttämisen enimmäiskesto, tarvittaessa eriteltyinä tietojen tyypin mukaan.

6.
     
  Tässä artiklassa tarkoitettuja henkilötietoja ei saa käyttää tai säilyttää pidempään kuin on ehdottoman välttämätöntä niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on kerätty tai joita varten niitä myöhemmin käsitellään. Kun tällaisia tietoja ei enää tarvita näihin tarkoituksiin, ne on hävitettävä.

7.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava vähintään kolme kertaa vuodessa yhteistoimia, joilla tarkastetaan lähetettyjä työntekijöitä teiden varsilla ja jotka voidaan toteuttaa direktiivin 2006/22/EY 5 artiklan mukaisesti toteutettavien tarkastusten yhteydessä. Kahden tai useamman jäsenvaltion työntekijöiden lähettämistä koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten on toteutettava tällaiset tarkastukset samanaikaisesti kunkin toimiessa omalla alueellaan. Jäsenvaltioiden on vaihdettava tietoja yhteisten tienvarsitarkastusten jälkeen havaittujen säännösten rikkomusten lukumäärästä ja luonteesta.

Yhteenveto yhteisten tarkastusten tuloksista on julkistettava luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. [tark. 864]

2 e artikla

Asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttaminen

Lisätään asetuksen (EU) N:o 1024/2012 liitteeseen kohdat seuraavasti:

| ”12 a. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä siltä osin kuin on kyse tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä sekä neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta: 8 artikla |
| --- | --- |

”12 a.

| 12 b. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2006/22/EY muuttamisesta valvontavaatimusten osalta ja direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon: 2 artiklan 5 kohta.” [tark. 865] |
| --- | --- |

12 b.

3 artikla

Raportointi ja uudelleentarkastelu

1.   Komissio arvioi tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja erityisesti 2 artiklan vaikutusta [3 vuotta direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen direktiivin soveltamisesta. Komission kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

1.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle vuosittain kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta, erityisesti 2 d artiklassa tarkoitetun älykkään valvonnan täytäntöönpanosta ja mahdollisista täytäntöönpanon valvonnan ongelmista.

Jotta voidaan arvioida valvontaan liittyvien tietojen vaikuttavuutta, kertomuksessa on oltava tietoja seuraavien vaikuttavuudesta:

| — | asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvussa tarkoitettu älykäs ajopiirturi; |
| --- | --- |

—

asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvussa tarkoitettu älykäs ajopiirturi;

| — | tämän direktiivin 2 artiklan 5 a ja 5 b artiklassa tarkoitettujen IMIen käyttö; |
| --- | --- |

—

tämän direktiivin 2 artiklan 5 a ja 5 b artiklassa tarkoitettujen IMIen käyttö;

| — | sähköisten kuljetusasiakirjojen, kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaisen sähköisen rahtikirjan (e-CMR), käyttö; |
| --- | --- |

—

sähköisten kuljetusasiakirjojen, kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaisen sähköisen rahtikirjan (e-CMR), käyttö;

| — | tietojen vaihtaminen toimivaltaisten viranomaisten välillä ERRUn ja IMIn kautta sekä sellaisten direktiivin 2006/22/EY 8 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tietojen vaihtaminen, jotka koskevat viranomaisten tosiasiallista suoraa ja reaaliaikaista pääsyä sekä ERRUun että IMIin EU-sovelluksen kautta tienvarsitarkastuksen aikana; sekä |
| --- | --- |

—

tietojen vaihtaminen toimivaltaisten viranomaisten välillä ERRUn ja IMIn kautta sekä sellaisten direktiivin 2006/22/EY 8 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tietojen vaihtaminen, jotka koskevat viranomaisten tosiasiallista suoraa ja reaaliaikaista pääsyä sekä ERRUun että IMIin EU-sovelluksen kautta tienvarsitarkastuksen aikana; sekä

| — | sellaisen koulutusohjelman toteuttaminen, jonka tarkoituksena on auttaa kuljettajia ja kaikkia muita menettelyyn osallistuvia toimijoita, mukaan lukien yritykset, viranomaiset ja tarkastajat, mukautumaan näihin vaikuttaviin uusiin sääntöihin ja vaatimuksiin. |
| --- | --- |

—

sellaisen koulutusohjelman toteuttaminen, jonka tarkoituksena on auttaa kuljettajia ja kaikkia muita menettelyyn osallistuvia toimijoita, mukaan lukien yritykset, viranomaiset ja tarkastajat, mukautumaan näihin vaikuttaviin uusiin sääntöihin ja vaatimuksiin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimisen jälkeen komissio arvioi säännöllisesti direktiiviä ja toimittaa arvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäännöksiä, joissa täsmennetään 1 kohdassa tarkoitetun raportoinnin muoto ja annetaan sitä koskevia suuntaviivoja.

2.
     
  Näihin täytäntöönpanosäädöksiin voi sisältyä sääntöjä, joissa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietoja liikennevirroista ja jäsenvaltioiden tietullijärjestelmien keräämien ajoneuvojen rekisteröintijäsenvaltioista, jos tällaisia tietoja on olemassa, tämän direktiivin täytäntöönpanon tehokkuuden arvioimiseksi.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kertomuksiin liitetään tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset.

  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja vaikutuksista, erityisesti täytäntöönpanon tehokkuudesta, mukaan lukien punnitus- ja purkupisteiden automaattista kirjaamista varten tarkoitettujen punnitusantureiden kustannus-hyötyanalyysit. Komission kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus. Kertomus julkistetaan. [tark. 866]

3 a artikla

Koulutukset

Tämän direktiivin säännösten noudattamiseksi sekä komission että jäsenvaltioiden on perustettava kattava ja yhtenäinen koulutus- ja sopeutumisohjelma, joka koskee uusia normeja ja vaatimuksia, joita sovelletaan kuljettajiin, kaikkiin menettelyyn osallistuviin toimijoihin, yrityksiin, viranomaisiin ja tarkastajiin. [tark. 867]

4 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään [...] päivänä [...]kuuta [...]. [Täytäntöönpanon määräaika on mahdollisimman lyhyt ja yleensä enintään kaksi vuotta]

  30 päivänä heinäkuuta 2020.
  Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle. [tark. 868]

Direktiivin 96/71/EY muuttamisesta annetusta säädöksestä aiheutuvia toimenpiteitä ei sovelleta liikennealaan sen tunnustetusti erittäin liikkuvan luonteen takia, ennen kuin tätä direktiiviä aletaan soveltaa. [tark. 869]

Liikenneala jätetään direktiivin 96/71/EY muuttamisesta annetusta säädöksestä aiheutuvien toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle, kunnes tämän direktiivin valvontavaatimukset tulevat voimaan ja niissä vahvistetaan erityiset liikennettä koskevat säännöt. [tark. 870]

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä ... päivästä ...kuuta ....

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

5 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45.

1

(2)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

3

(4)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).

4

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).

(5)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/67/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta (EUVL L 159, 28.5.2014, s. 11).

5

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/67/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta (EUVL L 159, 28.5.2014, s. 11).

(6)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51).

6

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

(8)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).

8

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).

(9)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/67/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta (EUVL L 159, 28.5.2014, s. 11).

9

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/67/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta (EUVL L 159, 28.5.2014, s. 11).

(10)  COM(2016)0128.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 88).

12

(13)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/957, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY muuttamisesta


  (EUVL L 173, 9.7.2018, s. 16).

13

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/957, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY muuttamisesta

(EUVL L 173, 9.7.2018, s. 16).

(14)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä ja komission päätöksen 2008/49/EY kumoamisesta (IMI-asetus) (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 1).

14

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä ja komission päätöksen 2008/49/EY kumoamisesta (IMI-asetus) (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 1).

(15)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

15

(17)  Neuvoston direktiivi 91/533/ETY, annettu 14 päivänä lokakuuta 1991, työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista (EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32).

17

Neuvoston direktiivi 91/533/ETY, annettu 14 päivänä lokakuuta 1991, työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista (EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32).

(18)  
  Neuvoston direktiivi 91/533/ETY, annettu 14 päivänä lokakuuta 1991, työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista (EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32).

18

Neuvoston direktiivi 91/533/ETY, annettu 14 päivänä lokakuuta 1991, työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista (EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32).

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/43

---

P8_TA(2019)0340

Päivittäinen ja viikoittainen enimmäisajoaika, vähimmäistauot ja lepoajat sekä ajopiirtureilla tapahtuva paikannus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta (COM(2017)0277 – C8-0167/2017 – 2017/0122(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0277), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0277),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0167/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0205/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0205/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45.

(2)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

---

P8_TC1-COD(2017)0122

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen(EU) .../... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kuljettajien hyvät työolot ja liikenteenharjoittajien tasapuoliset liiketoimintaedellytykset ovat keskeisen tärkeitä, jotta voidaan luoda turvallinen, tehokas ja , sosiaalisesti vastuullinen
  ja syrjimätön
  tieliikennesektori
  , joka houkuttaa päteviä työntekijöitä
  . Prosessin helpottamiseksi on olennaista, että unionin sosiaalialan säännöt ovat selkeitä,
  oikeasuhteisia
  , tarkoituksenmukaisia
  sekä
  helppoja soveltaa ja valvoa ja että ne pannaan täytäntöön tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa. [tark. 346] |
| --- | --- |

(1)

Kuljettajien hyvät työolot ja liikenteenharjoittajien tasapuoliset liiketoimintaedellytykset ovat keskeisen tärkeitä, jotta voidaan luoda turvallinen, tehokas ja , sosiaalisesti vastuullinen
  ja syrjimätön
  tieliikennesektori
  , joka houkuttaa päteviä työntekijöitä
  . Prosessin helpottamiseksi on olennaista, että unionin sosiaalialan säännöt ovat selkeitä,
  oikeasuhteisia
  , tarkoituksenmukaisia
  sekä
  helppoja soveltaa ja valvoa ja että ne pannaan täytäntöön tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa. [tark. 346]

| (2) | Voimassa olevien tieliikennettä koskevien unionin sosiaalialan sääntöjen ja etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 (4) täytäntöönpanon tehokkuuden ja vaikuttavuuden arvioinnin jälkeen oikeudellisissa puitteissa

  oikeudellisten puitteiden täytäntöönpanossa
  yksilöitiin tiettyjä puutteita. Viikoittaista lepoaikaa, lepotiloja ja monimiehitystilanteessa pidettäviä taukoja koskevien sääntöjen epäselvyys ja soveltumattomuus

  tai muuhun valitsemaansa paikkaan
  sekä kuljettajien kotiin palaamista koskevien sääntöjen puute johtavat erilaisiin tulkintoihin ja täytäntöönpanokäytäntöihin jäsenvaltioissa. Useissa jäsenvaltioissa on hiljattain hyväksytty yksipuolisesti toimenpiteitä, joilla pahennetaan entisestään oikeudellista epävarmuutta ja kuljettajien ja liikenteenharjoittajien eriarvoista kohtelua.
  Sitä vastoin asetuksessa (EY) N:o 561/2006 säädetyillä vuorokautisilla ja viikoittaisilla enimmäisajoajoilla parannetaan tehokkaasti kuljettajien sosiaalisia oloja sekä yleistä liikenneturvallisuutta, ja tämän vuoksi niiden noudattaminen olisi varmistettava. [tark. 347] |
| --- | --- |

(2)

Voimassa olevien tieliikennettä koskevien unionin sosiaalialan sääntöjen ja etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 (4) täytäntöönpanon tehokkuuden ja vaikuttavuuden arvioinnin jälkeen oikeudellisissa puitteissa

  oikeudellisten puitteiden täytäntöönpanossa
  yksilöitiin tiettyjä puutteita. Viikoittaista lepoaikaa, lepotiloja ja monimiehitystilanteessa pidettäviä taukoja koskevien sääntöjen epäselvyys ja soveltumattomuus

  tai muuhun valitsemaansa paikkaan
  sekä kuljettajien kotiin palaamista koskevien sääntöjen puute johtavat erilaisiin tulkintoihin ja täytäntöönpanokäytäntöihin jäsenvaltioissa. Useissa jäsenvaltioissa on hiljattain hyväksytty yksipuolisesti toimenpiteitä, joilla pahennetaan entisestään oikeudellista epävarmuutta ja kuljettajien ja liikenteenharjoittajien eriarvoista kohtelua.
  Sitä vastoin asetuksessa (EY) N:o 561/2006 säädetyillä vuorokautisilla ja viikoittaisilla enimmäisajoajoilla parannetaan tehokkaasti kuljettajien sosiaalisia oloja sekä yleistä liikenneturvallisuutta, ja tämän vuoksi niiden noudattaminen olisi varmistettava. [tark. 347]

| (2 a) | Liikenneturvallisuuden ja täytäntöönpanon kannalta on tärkeää, että kaikki kuljettajat ovat täysin tietoisia sekä ajo- ja lepoaikoja koskevista säännöistä että lepotilojen saatavuudesta. Tämän vuoksi on aiheellista, että jäsenvaltiot toteuttavat toimia sellaisten ohjeiden antamiseksi, joissa tämä asetus esitetään selvästi ja yksinkertaisesti, annetaan hyödyllistä tietoa pysäköinti- ja lepotiloista ja painotetaan väsymyksen torjunnan tärkeyttä. [tark. 348] |
| --- | --- |

(2 a)

Liikenneturvallisuuden ja täytäntöönpanon kannalta on tärkeää, että kaikki kuljettajat ovat täysin tietoisia sekä ajo- ja lepoaikoja koskevista säännöistä että lepotilojen saatavuudesta. Tämän vuoksi on aiheellista, että jäsenvaltiot toteuttavat toimia sellaisten ohjeiden antamiseksi, joissa tämä asetus esitetään selvästi ja yksinkertaisesti, annetaan hyödyllistä tietoa pysäköinti- ja lepotiloista ja painotetaan väsymyksen torjunnan tärkeyttä. [tark. 348]

| (2 b) | Liikenneturvallisuuden kannalta on tärkeää, että kannustetaan kuljetusyrityksiä omaksumaan turvallisuuskulttuuri, joka kattaa ylemmän johdon laatimat turvallisuuspolitiikat ja -menettelyt, keskijohdon osoittaman sitoutumisen turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoon ja työntekijöiden halukkuuden noudattaa turvallisuussääntöjä. Olisi painotettava selvästi liikenneturvallisuuteen liittyviä seikkoja, kuten väsymystä, vastuuta, matkojen suunnittelua, työvuorolistoja, suoritusperusteista palkkaa ja ”juuri oikeaan tarpeeseen” -johtamista. [tark. 349] |
| --- | --- |

(2 b)

Liikenneturvallisuuden kannalta on tärkeää, että kannustetaan kuljetusyrityksiä omaksumaan turvallisuuskulttuuri, joka kattaa ylemmän johdon laatimat turvallisuuspolitiikat ja -menettelyt, keskijohdon osoittaman sitoutumisen turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoon ja työntekijöiden halukkuuden noudattaa turvallisuussääntöjä. Olisi painotettava selvästi liikenneturvallisuuteen liittyviä seikkoja, kuten väsymystä, vastuuta, matkojen suunnittelua, työvuorolistoja, suoritusperusteista palkkaa ja ”juuri oikeaan tarpeeseen” -johtamista. [tark. 349]

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 561/2006 jälkiarvioinnissa vahvistettiin, että unionin sosiaalialan sääntöjen epäjohdonmukainen ja tehoton täytäntöönpano johtuu pääasiassa epäselvistä säännöistä, valvontavälineiden tehottomasta
  ja vaihtelevasta
  käytöstä ja

  sekä
  jäsenvaltioiden välisestä riittämättömästä hallinnollisesta yhteistyöstä
  , mikä lisää unionin sisämarkkinoiden pirstoutuneisuutta
  . [tark. 350] |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 561/2006 jälkiarvioinnissa vahvistettiin, että unionin sosiaalialan sääntöjen epäjohdonmukainen ja tehoton täytäntöönpano johtuu pääasiassa epäselvistä säännöistä, valvontavälineiden tehottomasta
  ja vaihtelevasta
  käytöstä ja

  sekä
  jäsenvaltioiden välisestä riittämättömästä hallinnollisesta yhteistyöstä
  , mikä lisää unionin sisämarkkinoiden pirstoutuneisuutta
  . [tark. 350]

| (4) | Selvät, alalle soveltuvat ja tasapuolisesti täytäntöönpannut säännöt ovat ratkaisevan tärkeitä myös siltä kannalta, että saavutetaan kuljettajien työolojen kohentamista koskevat poliittiset tavoitteet ja varmistetaan erityisesti vääristymätön
  ja oikeudenmukainen
  kilpailu liikenteenharjoittajien välillä ja edistetään kaikkien tienkäyttäjien liikenneturvallisuutta. [tark. 351] |
| --- | --- |

(4)

Selvät, alalle soveltuvat ja tasapuolisesti täytäntöönpannut säännöt ovat ratkaisevan tärkeitä myös siltä kannalta, että saavutetaan kuljettajien työolojen kohentamista koskevat poliittiset tavoitteet ja varmistetaan erityisesti vääristymätön
  ja oikeudenmukainen
  kilpailu liikenteenharjoittajien välillä ja edistetään kaikkien tienkäyttäjien liikenneturvallisuutta. [tark. 351]

| (4 a) | Maantieliikenteeseen sovellettavien kansallisten sääntöjen on oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja, eivätkä ne saa haitata tai tehdä vähemmän houkuttelevaksi perussopimuksen takaamien perusvapauksien harjoittamista, kuten tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta, jotta voidaan ylläpitää tai jopa lisätä unionin kilpailukykyä. [tark. 352] |
| --- | --- |

(4 a)

Maantieliikenteeseen sovellettavien kansallisten sääntöjen on oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja, eivätkä ne saa haitata tai tehdä vähemmän houkuttelevaksi perussopimuksen takaamien perusvapauksien harjoittamista, kuten tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta, jotta voidaan ylläpitää tai jopa lisätä unionin kilpailukykyä. [tark. 352]

| (4 b) | Jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset maantieliikenteessä koko unionissa, tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin kansainvälisissä kuljetuksissa käytettäviin ajoneuvoihin, joiden massa on yli 2,4 tonnia. [tark. 353/rev] |
| --- | --- |

(4 b)

Jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset maantieliikenteessä koko unionissa, tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin kansainvälisissä kuljetuksissa käytettäviin ajoneuvoihin, joiden massa on yli 2,4 tonnia. [tark. 353/rev]

| (5) | Taukoja koskevat voimassa olevat vaatimukset ovat osoittautuneet soveltumattomiksi ja epäkäytännöllisiksi ryhmässä ajavien kuljettajien kannalta. Sen vuoksi on asianmukaista mukauttaa vaatimusta, joka koskee taukojen rekisteröintiä, ryhmässä ajavien kuljettajien suorittamien kuljetusten erityispiirteiden mukaan. |
| --- | --- |

(5)

Taukoja koskevat voimassa olevat vaatimukset ovat osoittautuneet soveltumattomiksi ja epäkäytännöllisiksi ryhmässä ajavien kuljettajien kannalta. Sen vuoksi on asianmukaista mukauttaa vaatimusta, joka koskee taukojen rekisteröintiä, ryhmässä ajavien kuljettajien suorittamien kuljetusten erityispiirteiden mukaan.

| (5 a) | Tavaraliikenne eroaa olennaisesti henkilöliikenteestä. Linja-autonkuljettajat ovat tiiviissä yhteydessä matkustajiin ja voivat pitää taukoja joustavammin pidentämättä ajoaikoja tai lyhentämättä lepoaikoja ja taukoja. [tark. 354] |
| --- | --- |

(5 a)

Tavaraliikenne eroaa olennaisesti henkilöliikenteestä. Linja-autonkuljettajat ovat tiiviissä yhteydessä matkustajiin ja voivat pitää taukoja joustavammin pidentämättä ajoaikoja tai lyhentämättä lepoaikoja ja taukoja. [tark. 354]

| (6) | Pitkän matkan kansainvälisiä kuljetuksia suorittavat kuljettajat viettävät pitkiä kausia poissa kotoa. Säännöllistä viikoittaista lepoaikaa koskevat nykyiset vaatimukset pidentävät näitä kausia tarpeettomasti. Sen vuoksi on suotavaa mukauttaa säännöllistä viikoittaista lepoaikaa koskevaa säännöstä niin, että kuljettajien on helpompi suorittaa kuljetuksia sääntöjen mukaisesti ja mennä kotiinsa
  tai valitsemaansa kohteeseen
  säännöllistä viikoittaista lepoaikaa varten ja saada täysi korvaus kaikista lyhennetyistä viikoittaisista lepoajoista. On myös tarpeen säätää, että liikenteenharjoittajat järjestävät kuljettajien työn niin, että nämä kotoapoissaolon kaudet eivät ole kohtuuttoman pitkiä.
  Jos kuljettaja päättää pitää lepoajan kotona, kuljetusyrityksen olisi tarjottava hänelle keinot kotiin palaamiseksi. [tark. 355] |
| --- | --- |

(6)

Pitkän matkan kansainvälisiä kuljetuksia suorittavat kuljettajat viettävät pitkiä kausia poissa kotoa. Säännöllistä viikoittaista lepoaikaa koskevat nykyiset vaatimukset pidentävät näitä kausia tarpeettomasti. Sen vuoksi on suotavaa mukauttaa säännöllistä viikoittaista lepoaikaa koskevaa säännöstä niin, että kuljettajien on helpompi suorittaa kuljetuksia sääntöjen mukaisesti ja mennä kotiinsa
  tai valitsemaansa kohteeseen
  säännöllistä viikoittaista lepoaikaa varten ja saada täysi korvaus kaikista lyhennetyistä viikoittaisista lepoajoista. On myös tarpeen säätää, että liikenteenharjoittajat järjestävät kuljettajien työn niin, että nämä kotoapoissaolon kaudet eivät ole kohtuuttoman pitkiä.
  Jos kuljettaja päättää pitää lepoajan kotona, kuljetusyrityksen olisi tarjottava hänelle keinot kotiin palaamiseksi. [tark. 355]

| (6 a) | Jos on ennakoitavissa, että kuljettajan työhön sisältyy ammatillisten kuljetustehtävien lisäksi työnantajan puolesta toteutettavia toimia, kuten lastaaminen/purkaminen, pysäköintipaikan etsiminen, ajoneuvon kunnossapito tai reitin valmisteleminen, kyseisten toimien suorittamiseen tarvittava aika olisi otettava huomioon määritettäessä kuljettajan työaikaa, tarkasteltaessa riittävän levon mahdollisuutta ja laskettaessa palkkaa. [tark. 356] |
| --- | --- |

(6 a)

Jos on ennakoitavissa, että kuljettajan työhön sisältyy ammatillisten kuljetustehtävien lisäksi työnantajan puolesta toteutettavia toimia, kuten lastaaminen/purkaminen, pysäköintipaikan etsiminen, ajoneuvon kunnossapito tai reitin valmisteleminen, kyseisten toimien suorittamiseen tarvittava aika olisi otettava huomioon määritettäessä kuljettajan työaikaa, tarkasteltaessa riittävän levon mahdollisuutta ja laskettaessa palkkaa. [tark. 356]

| (6 b) | Kuljettajien työolojen turvaamiseksi lastaus- ja purkupaikoilla tällaisten tilojen omistajien ja ylläpitäjien olisi tarjottava kuljettajille pääsy hygieniatiloihin. [tark. 357] |
| --- | --- |

(6 b)

Kuljettajien työolojen turvaamiseksi lastaus- ja purkupaikoilla tällaisten tilojen omistajien ja ylläpitäjien olisi tarjottava kuljettajille pääsy hygieniatiloihin. [tark. 357]

| (6 c) | Nopean teknisen edistyksen tuloksena itseohjautuvat ajojärjestelmät ovat entistä kehittyneempiä. Tulevaisuudessa kyseiset järjestelmät voivat mahdollistaa ajoneuvon eriytetyn käytön ja sen, että kuljettaja ei osallistu ajoneuvon liikuttamiseen. Tämä voisi johtaa kuorma-autojen saattueajon kaltaisten uusien toimintamahdollisuuksien käyttöönottoon. Nykyistä lainsäädäntöä, myös ajo- ja lepoaikoja koskevia sääntöjä, on tämän johdosta tarpeen mukauttaa, ja siksi on keskeisen tärkeää, että UNECEn työryhmä edistyy työssään. Komissio esittää itseohjautuvien ajojärjestelmien käyttöä jäsenvaltioissa koskevan arviointikertomuksen, johon se liittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen itseohjautuvia ajojärjestelmiä koskeviin teknologioihin liittyvien hyötyjen huomioon ottamiseksi. Tämän lainsäädännön tavoitteena on taata liikenneturvallisuus, tasapuoliset toimintaedellytykset ja asianmukaiset työolot ja tarjota samalla EU:lle mahdollisuus toimia uusien innovoivien tekniikkojen ja käytäntöjen uranuurtajana. [tark. 358] |
| --- | --- |

(6 c)

Nopean teknisen edistyksen tuloksena itseohjautuvat ajojärjestelmät ovat entistä kehittyneempiä. Tulevaisuudessa kyseiset järjestelmät voivat mahdollistaa ajoneuvon eriytetyn käytön ja sen, että kuljettaja ei osallistu ajoneuvon liikuttamiseen. Tämä voisi johtaa kuorma-autojen saattueajon kaltaisten uusien toimintamahdollisuuksien käyttöönottoon. Nykyistä lainsäädäntöä, myös ajo- ja lepoaikoja koskevia sääntöjä, on tämän johdosta tarpeen mukauttaa, ja siksi on keskeisen tärkeää, että UNECEn työryhmä edistyy työssään. Komissio esittää itseohjautuvien ajojärjestelmien käyttöä jäsenvaltioissa koskevan arviointikertomuksen, johon se liittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen itseohjautuvia ajojärjestelmiä koskeviin teknologioihin liittyvien hyötyjen huomioon ottamiseksi. Tämän lainsäädännön tavoitteena on taata liikenneturvallisuus, tasapuoliset toimintaedellytykset ja asianmukaiset työolot ja tarjota samalla EU:lle mahdollisuus toimia uusien innovoivien tekniikkojen ja käytäntöjen uranuurtajana. [tark. 358]

| (7) | Jäsenvaltioiden välillä on eroja viikoittaista lepoaikaa koskevien vaatimusten tulkinnassa ja täytäntöönpanossa sen paikan osalta, jossa viikoittainen lepoaika olisi pidettävä.
  Jotta voidaan taata kuljettajien hyvät työolot ja turvallisuus, on
  sen vuoksi on aiheellista selventää vaatimusta sen varmistamiseksi, että kuljettajille tarjotaan asianmukainen

  laadukas ja kullekin sukupuolelle sopiva
  majoituspaikka
  tai muu kuljettajan valitsema ja työnantajan maksama paikka
  säännöllisiä viikoittaisia lepoaikoja varten, jos he eivät ole kotona.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että saatavilla on riittävästi kuljettajien tarpeiden mukaisia turvallisia pysäköintialueita. [tark. 359] |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioiden välillä on eroja viikoittaista lepoaikaa koskevien vaatimusten tulkinnassa ja täytäntöönpanossa sen paikan osalta, jossa viikoittainen lepoaika olisi pidettävä.
  Jotta voidaan taata kuljettajien hyvät työolot ja turvallisuus, on
  sen vuoksi on aiheellista selventää vaatimusta sen varmistamiseksi, että kuljettajille tarjotaan asianmukainen

  laadukas ja kullekin sukupuolelle sopiva
  majoituspaikka
  tai muu kuljettajan valitsema ja työnantajan maksama paikka
  säännöllisiä viikoittaisia lepoaikoja varten, jos he eivät ole kotona.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että saatavilla on riittävästi kuljettajien tarpeiden mukaisia turvallisia pysäköintialueita. [tark. 359]

| (7 a) | Erillispysäköintialueilla olisi oltava saatavilla kaikki hyviä lepo-olosuhteita varten tarvittavat palvelut eli peseytymis-, ruokailu- ja turvallisuuspalvelut sekä muut palvelut. [tark. 360] |
| --- | --- |

(7 a)

Erillispysäköintialueilla olisi oltava saatavilla kaikki hyviä lepo-olosuhteita varten tarvittavat palvelut eli peseytymis-, ruokailu- ja turvallisuuspalvelut sekä muut palvelut. [tark. 360]

| (7 b) | Asianmukaiset lepotilat ovat keskeisessä asemassa, jotta parannetaan kuljettajien työoloja alalla ja ylläpidetään liikenneturvallisuutta. Koska kuljetusalalle on luonteenomaista, että lepoajat vietetään hytissä, mikä on tietyissä tapauksissa suotavaa mukavuuden ja tarkoituksenmukaisuuden kannalta, kuljettajien olisi voitava pitää lepoaikansa ajoneuvossaan, jos siinä on asianmukaiset nukkumistilat. Näin ollen jäsenvaltiot eivät saisi kohtuuttomasti haitata tai estää erillispysäköintialueiden perustamista. [tark. 361] |
| --- | --- |

(7 b)

Asianmukaiset lepotilat ovat keskeisessä asemassa, jotta parannetaan kuljettajien työoloja alalla ja ylläpidetään liikenneturvallisuutta. Koska kuljetusalalle on luonteenomaista, että lepoajat vietetään hytissä, mikä on tietyissä tapauksissa suotavaa mukavuuden ja tarkoituksenmukaisuuden kannalta, kuljettajien olisi voitava pitää lepoaikansa ajoneuvossaan, jos siinä on asianmukaiset nukkumistilat. Näin ollen jäsenvaltiot eivät saisi kohtuuttomasti haitata tai estää erillispysäköintialueiden perustamista. [tark. 361]

| (7 c) | Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien tarkistettujen suuntaviivojen mukaan moottoriteille on määrä rakentaa noin 100 kilometrin välein pysäköintialueita, jotta kaupallisille tienkäyttäjille on tarjolla asiaankuuluvan turvallisia pysäköintialueita, ja tämän vuoksi jäsenvaltioita olisi kannustettava panemaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevat suuntaviivat täytäntöön ja tukemaan riittävästi turvallisia ja asianmukaisesti mukautettuja pysäköintialueita ja investoimaan niihin. [tark. 362] |
| --- | --- |

(7 c)

Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien tarkistettujen suuntaviivojen mukaan moottoriteille on määrä rakentaa noin 100 kilometrin välein pysäköintialueita, jotta kaupallisille tienkäyttäjille on tarjolla asiaankuuluvan turvallisia pysäköintialueita, ja tämän vuoksi jäsenvaltioita olisi kannustettava panemaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevat suuntaviivat täytäntöön ja tukemaan riittävästi turvallisia ja asianmukaisesti mukautettuja pysäköintialueita ja investoimaan niihin. [tark. 362]

| (7 d) | Laadukkaiden ja edullisten lepotilojen tarjoamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava perustamaan yhteisötalouden yrityksiä sekä kaupallisia yrityksiä, julkisia yhtiöitä ja muita yrityksiä, jotka vastaavat erillispysäköintialueiden toiminnasta. [tark. 363] |
| --- | --- |

(7 d)

Laadukkaiden ja edullisten lepotilojen tarjoamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava perustamaan yhteisötalouden yrityksiä sekä kaupallisia yrityksiä, julkisia yhtiöitä ja muita yrityksiä, jotka vastaavat erillispysäköintialueiden toiminnasta. [tark. 363]

| (8) | Kuljettajat joutuvat usein ennakoimattomiin olosuhteisiin, joiden vuoksi haluttuun määräpaikkaan viikoittaisen lepoajan käyttämistä varten on mahdotonta päästä rikkomatta unionin sääntöjä. On suotavaa helpottaa olosuhteisiin mukautumista kuljettajien kannalta ja antaa heille mahdollisuus päästä viikoittaisen lepoajan viettämisen määräpaikkaan rikkomatta enimmäisajoaikaa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(8)

Kuljettajat joutuvat usein ennakoimattomiin olosuhteisiin, joiden vuoksi haluttuun määräpaikkaan viikoittaisen lepoajan käyttämistä varten on mahdotonta päästä rikkomatta unionin sääntöjä. On suotavaa helpottaa olosuhteisiin mukautumista kuljettajien kannalta ja antaa heille mahdollisuus päästä viikoittaisen lepoajan viettämisen määräpaikkaan rikkomatta enimmäisajoaikaa koskevia vaatimuksia.

| (8 a) | Unionissa harjoitettavassa tieliikenteessä käytetään usein osalla matkaa lauttaa tai rautatietä. Sen vuoksi olisi annettava selvät ja asianmukaiset säännökset tällaista liikennettä koskevista lepoajoista ja tauoista. [tark. 364] |
| --- | --- |

(8 a)

Unionissa harjoitettavassa tieliikenteessä käytetään usein osalla matkaa lauttaa tai rautatietä. Sen vuoksi olisi annettava selvät ja asianmukaiset säännökset tällaista liikennettä koskevista lepoajoista ja tauoista. [tark. 364]

| (9) | Eroavien täytäntöönpanokäytäntöjen vähentämiseksi ja estämiseksi ja rajatylittävän täytäntöönpanon tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi on ratkaisevan tärkeää vahvistaa selkeät säännöt, jotka koskevat säännöllistä hallinnollista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(9)

Eroavien täytäntöönpanokäytäntöjen vähentämiseksi ja estämiseksi ja rajatylittävän täytäntöönpanon tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi on ratkaisevan tärkeää vahvistaa selkeät säännöt, jotka koskevat säännöllistä hallinnollista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä.

| (9 a) | Vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että toimivaltaiset viranomaiset voisivat tienvarsitarkastuksissa varmistaa sekä kyseisen päivän että sitä edeltävien 56 päivän osalta ajo- ja lepoaikojen asianmukaisen noudattamisen. [tark. 365] |
| --- | --- |

(9 a)

Vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että toimivaltaiset viranomaiset voisivat tienvarsitarkastuksissa varmistaa sekä kyseisen päivän että sitä edeltävien 56 päivän osalta ajo- ja lepoaikojen asianmukaisen noudattamisen. [tark. 365]

| (9 b) | Kuljettajille olisi annettava tietoa sen varmistamiseksi, että säännöt ovat selkeitä sekä helposti ymmärrettäviä ja täytäntöönpanokelpoisia. Tämä olisi toteutettava komission koordinointitoimilla. Kuljettajille olisi myös annettava tietoa levähdysalueista ja turvallisista pysäköintialueista, jotta he voivat suunnitella matkansa paremmin. Lisäksi komission koordinointitoimilla olisi perustettava maksuton vihjepuhelin, jotta voidaan varoittaa valvontayksikköjä, mikäli havaitaan kuljettajien epäasianmukaista painostusta, petoksia tai lainvastaista toimintaa. [tark. 366] |
| --- | --- |

(9 b)

Kuljettajille olisi annettava tietoa sen varmistamiseksi, että säännöt ovat selkeitä sekä helposti ymmärrettäviä ja täytäntöönpanokelpoisia. Tämä olisi toteutettava komission koordinointitoimilla. Kuljettajille olisi myös annettava tietoa levähdysalueista ja turvallisista pysäköintialueista, jotta he voivat suunnitella matkansa paremmin. Lisäksi komission koordinointitoimilla olisi perustettava maksuton vihjepuhelin, jotta voidaan varoittaa valvontayksikköjä, mikäli havaitaan kuljettajien epäasianmukaista painostusta, petoksia tai lainvastaista toimintaa. [tark. 366]

| (9 c) | Jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1071/2009 6 artiklan mukaisesti velvollisia soveltamaan yhteistä rikkomusten luokittelua hyvämaineisuutta arvioidessaan. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 561/2006 ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 rikkomisesta määrättyjä seuraamuksia koskevat kansalliset säännöt pannaan täytäntöön tehokkaalla, oikeasuhteisella ja varoittavalla tavalla. Lisäksi on tarpeen toteuttaa muita toimia, jotta varmistetaan, että kaikki jäsenvaltioiden soveltamat seuraamukset ovat syrjimättömiä ja oikeassa suhteessa rikkomuksen vakavuuteen nähden. [tark. 367] |
| --- | --- |

(9 c)

Jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1071/2009 6 artiklan mukaisesti velvollisia soveltamaan yhteistä rikkomusten luokittelua hyvämaineisuutta arvioidessaan. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 561/2006 ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 rikkomisesta määrättyjä seuraamuksia koskevat kansalliset säännöt pannaan täytäntöön tehokkaalla, oikeasuhteisella ja varoittavalla tavalla. Lisäksi on tarpeen toteuttaa muita toimia, jotta varmistetaan, että kaikki jäsenvaltioiden soveltamat seuraamukset ovat syrjimättömiä ja oikeassa suhteessa rikkomuksen vakavuuteen nähden. [tark. 367]

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 561/2006 yhdenmukaisten täytäntöönpanoedellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa asetuksen säännösten selkeyttämiseksi ja niiden soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevien yhteisten sääntöjen vahvistamiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 561/2006 yhdenmukaisten täytäntöönpanoedellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa asetuksen säännösten selkeyttämiseksi ja niiden soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevien yhteisten sääntöjen vahvistamiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 (5) mukaisesti.

| (11) | Sosiaalialan sääntöjen täytäntöönpanon kustannustehokkuuden parantamiseksi nykyisten ja tulevien

  älykkäiden
  ajopiirturijärjestelmien potentiaalia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti

  oltava pakollisia kansainvälisissä kuljetuksissa
  . Sen vuoksi ajopiirturin toimintoja olisi parannettava, jotta paikannus olisi tarkempaa, etenkin kansainvälisissä kuljetuksissa. [tark. 368] |
| --- | --- |

(11)

Sosiaalialan sääntöjen täytäntöönpanon kustannustehokkuuden parantamiseksi nykyisten ja tulevien

  älykkäiden
  ajopiirturijärjestelmien potentiaalia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti

  oltava pakollisia kansainvälisissä kuljetuksissa
  . Sen vuoksi ajopiirturin toimintoja olisi parannettava, jotta paikannus olisi tarkempaa, etenkin kansainvälisissä kuljetuksissa. [tark. 368]

| (11 a) | Uusien teknologioiden ja unionin koko talouden digitalisaation nopean kehittymisen vuoksi ja ottaen huomioon tarve varmistaa kansainvälisen maantieliikenteen alan yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset on välttämätöntä lyhentää älykkäiden ajopiirtureiden asentamista rekisteröityihin ajoneuvoihin koskevaa siirtymäaikaa. Älykkäillä ajopiirtureilla edistetään valvonnan yksinkertaistamista ja helpotetaan siten kansallisten viranomaisten työtä. [tark. 369] |
| --- | --- |

(11 a)

Uusien teknologioiden ja unionin koko talouden digitalisaation nopean kehittymisen vuoksi ja ottaen huomioon tarve varmistaa kansainvälisen maantieliikenteen alan yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset on välttämätöntä lyhentää älykkäiden ajopiirtureiden asentamista rekisteröityihin ajoneuvoihin koskevaa siirtymäaikaa. Älykkäillä ajopiirtureilla edistetään valvonnan yksinkertaistamista ja helpotetaan siten kansallisten viranomaisten työtä. [tark. 369]

| (11 b) | Kun otetaan huomioon älypuhelinten käytön laajuus ja niiden toimintojen jatkuva kehittyminen sekä Galileo-järjestelmän käyttöönotto, joka lisää mahdollisuuksia reaaliaikaiseen paikannukseen, jota useat matkapuhelimet jo nyt hyödyntävät, komission olisi tarkasteltava mahdollisuutta kehittää ja sertifioida mobiilisovellus, joka tarjoaa samat hyödyt kuin älykäs ajopiirturi ja jonka liitännäiskulut ovat samat kuin älykkään ajopiirturin. [tark. 370] |
| --- | --- |

(11 b)

Kun otetaan huomioon älypuhelinten käytön laajuus ja niiden toimintojen jatkuva kehittyminen sekä Galileo-järjestelmän käyttöönotto, joka lisää mahdollisuuksia reaaliaikaiseen paikannukseen, jota useat matkapuhelimet jo nyt hyödyntävät, komission olisi tarkasteltava mahdollisuutta kehittää ja sertifioida mobiilisovellus, joka tarjoaa samat hyödyt kuin älykäs ajopiirturi ja jonka liitännäiskulut ovat samat kuin älykkään ajopiirturin. [tark. 370]

| (11 c) | Jotta taataan asianmukaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten soveltaminen kuljettajiin, on tarpeen perustaa tai kohentaa turvattuja pysäköintialueita, asianmukaisia peseytymistiloja sekä laadukkaita majoitustiloja. Unionissa olisi oltava riittävä pysäköintialueiden verkosto. [tark. 371] |
| --- | --- |

(11 c)

Jotta taataan asianmukaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten soveltaminen kuljettajiin, on tarpeen perustaa tai kohentaa turvattuja pysäköintialueita, asianmukaisia peseytymistiloja sekä laadukkaita majoitustiloja. Unionissa olisi oltava riittävä pysäköintialueiden verkosto. [tark. 371]

| (12) | Sen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 (6) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EY) N:o 561/2006 ja (EU) N:o 165/2014 (6) olisi muutettava.

| (12 a) | Tavaraliikenne on erilaista kuin matkustajaliikenne. Linja-autonkuljettajat ovat tiiviissä yhteydessä matkustajiin ja tällä asetuksella heille olisi annettava paremmat työolot pidentämättä ajoaikoja tai lyhentämättä lepoaikoja ja taukoja. Siksi komission olisi arvioitava, voidaanko antaa tätä alaa koskevia erityisiä sääntöjä, erityisesti kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 1 kohdan 4 alakohdassa säädetyn määritelmän mukaisia satunnaisia palveluja varten, [tark. 372] |
| --- | --- |

(12 a)

Tavaraliikenne on erilaista kuin matkustajaliikenne. Linja-autonkuljettajat ovat tiiviissä yhteydessä matkustajiin ja tällä asetuksella heille olisi annettava paremmat työolot pidentämättä ajoaikoja tai lyhentämättä lepoaikoja ja taukoja. Siksi komission olisi arvioitava, voidaanko antaa tätä alaa koskevia erityisiä sääntöjä, erityisesti kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 1 kohdan 4 alakohdassa säädetyn määritelmän mukaisia satunnaisia palveluja varten, [tark. 372]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 561/2006 seuraavasti:

| -1) | Lisätään 2 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”-a a) | kansainväliseen tavaraliikenteeseen, jossa ajoneuvon suurin sallittu massa, mahdollinen perävaunu tai puoliperävaunu mukaan luettuna, on yli 2,4 tonnia; tai”. [tark. 373] |
| --- | --- | --- |

-1)

Lisätään 2 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”-a a)

| -1 a) | Korvataan 3 artiklan a a alakohta seuraavasti:








  ”a a) | ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia ja joita käytetään kuljettajan työssään tarvitsemien materiaalien, laitteiden tai koneiden kuljettamiseen
  tai sellaisten tavaroiden kuljettamiseen, jotka kuljettajan työnantajana toimiva yritys on valmistanut käsiteollisuustuotteina
  ja joita käytetään enintään
  150
  kilometrin säteellä yrityksen toimipaikasta ja sillä ehdolla, että ajoneuvon kuljettaminen ei ole kuljettajan päätyö;”. [tark. 374] |
| --- | --- | --- |

-1 a)

Korvataan 3 artiklan a a alakohta seuraavasti:

”a a)

ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia ja joita käytetään kuljettajan työssään tarvitsemien materiaalien, laitteiden tai koneiden kuljettamiseen
  tai sellaisten tavaroiden kuljettamiseen, jotka kuljettajan työnantajana toimiva yritys on valmistanut käsiteollisuustuotteina
  ja joita käytetään enintään
  150
  kilometrin säteellä yrityksen toimipaikasta ja sillä ehdolla, että ajoneuvon kuljettaminen ei ole kuljettajan päätyö;”. [tark. 374]

| 1) | Korvataan 3 artiklan h alakohta seuraavasti:






  ”h) | ei-kaupalliseen tavarankuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan h alakohta seuraavasti:

”h)

ei-kaupalliseen tavarankuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät;”.

| 1 a) | Lisätään 3 artiklaan alakohta seuraavasti:










  ”h a) | tavarankuljetukseen tarkoitetut kevyet hyötyajoneuvot, jos liikennettä ei harjoiteta toisen lukuun vaan yrityksen tai kuljettajan omaan lukuun ja jos kuljettaminen ei ole ajoneuvoa kuljettavan henkilön päätyö;”. [tark. 375] |
| --- | --- | --- |

1 a)

Lisätään 3 artiklaan alakohta seuraavasti:

”h a)

tavarankuljetukseen tarkoitetut kevyet hyötyajoneuvot, jos liikennettä ei harjoiteta toisen lukuun vaan yrityksen tai kuljettajan omaan lukuun ja jos kuljettaminen ei ole ajoneuvoa kuljettavan henkilön päätyö;”. [tark. 375]

| 2) | Lisätään 4 artiklaan r alakohta seuraavasti:






  ”r) | ’ei-kaupallisella kuljetuksella’ muuta kuin omaan tai toisen lukuun tapahtuvaa maantiekuljetusta, josta ei saada korvausta tai joka ei tuota tuloa
  tai liikevaihtoa
  .”; [tark. 376] |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 4 artiklaan r alakohta seuraavasti:

”r)

’ei-kaupallisella kuljetuksella’ muuta kuin omaan tai toisen lukuun tapahtuvaa maantiekuljetusta, josta ei saada korvausta tai joka ei tuota tuloa
  tai liikevaihtoa
  .”; [tark. 376]

| 2 a) | Lisätään 4 artiklaan alakohta seuraavasti:










  ”r a) | ’kodilla’ kuljettajan rekisteröityä asuinpaikkaa jäsenvaltiossa;”. [tark. 377] |
| --- | --- | --- |

2 a)

Lisätään 4 artiklaan alakohta seuraavasti:

”r a)

’kodilla’ kuljettajan rekisteröityä asuinpaikkaa jäsenvaltiossa;”. [tark. 377]

| 2 b) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:



  ”1.   
  Kuljettajien
  alaikäraja on 18 vuotta.” [tark. 378] |
| --- | --- |

2 b)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   
  Kuljettajien
  alaikäraja on 18 vuotta.” [tark. 378]

| 3) | Korvataan 6 artiklan 5 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Kuljettajan on kirjattava ’muuksi työksi’ 4 artiklan e alakohdassa tarkoitettu aika ja aika, jonka hän käyttää ajaessaan tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kuuluvia kaupallisia tarkoituksia varten käytettävää ajoneuvoa, sekä kirjattava direktiivin 2002/15/EY 3 artiklan b alakohdassa määritelty ’varallaoloaika’ asetuksen (EU) N:o 165/2014 34 artiklan 5 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti. Kirjaaminen on tehtävä käsin piirturilevyyn tai tulosteeseen taikka syötettävä manuaalisesti valvontalaitteeseen.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 6 artiklan 5 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Kuljettajan on kirjattava ’muuksi työksi’ 4 artiklan e alakohdassa tarkoitettu aika ja aika, jonka hän käyttää ajaessaan tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kuuluvia kaupallisia tarkoituksia varten käytettävää ajoneuvoa, sekä kirjattava direktiivin 2002/15/EY 3 artiklan b alakohdassa määritelty ’varallaoloaika’ asetuksen (EU) N:o 165/2014 34 artiklan 5 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti. Kirjaaminen on tehtävä käsin piirturilevyyn tai tulosteeseen taikka syötettävä manuaalisesti valvontalaitteeseen.”

| 4) | Lisätään 7 artiklaan kolmas kohta seuraavasti:
  ”Monimiehitykseen kuuluva kuljettaja voi päättää pitää 45 minuutin tauon toisen kuljettajan ajamassa ajoneuvossa, edellyttäen että taukoa pitävän kuljettajan ei ole tarkoitus avustaa ajoneuvoa ajavaa kuljettajaa.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään 7 artiklaan kolmas kohta seuraavasti:

”Monimiehitykseen kuuluva kuljettaja voi päättää pitää 45 minuutin tauon toisen kuljettajan ajamassa ajoneuvossa, edellyttäen että taukoa pitävän kuljettajan ei ole tarkoitus avustaa ajoneuvoa ajavaa kuljettajaa.”

| 5) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:







  a) | Korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:



  ”6.   Neljän peräkkäisen viikon aikana kuljettajan on pidettävä vähintään








  a) | neljä säännöllistä viikoittaista lepoaikaa, tai |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

a)

Korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

Korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”6.   Neljän peräkkäisen viikon aikana kuljettajan on pidettävä vähintään

a)

neljä säännöllistä viikoittaista lepoaikaa, tai

| b) | kaksi vähintään 45 tunnin pituista säännöllistä viikoittaista lepoaikaa ja kaksi vähintään 24 tunnin pituista lyhennettyä viikoittaista lepoaikaa. |
| --- | --- |

b)

kaksi vähintään 45 tunnin pituista säännöllistä viikoittaista lepoaikaa ja kaksi vähintään 24 tunnin pituista lyhennettyä viikoittaista lepoaikaa.

Edellä b alakohtaa sovellettaessa lyhennetyt viikoittaiset lepoajat on korvattava vastaavalla yhtäjaksoisella vapaa-ajalla ennen kyseistä viikkoa seuraavan kolmannen viikon loppua.”;
  [tark. 379]

| b) | korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Lyhennetystä viikoittaisesta lepoajasta annettavan korvaavan lepoajan

  annettava korvaava lepoaika
  on edellettävä tai seurattava välittömästi

  liitettävä
  vähintään 45 tunnin pituista säännöllistä viikoittaista lepoaikaa

  pituiseen säännölliseen viikoittaiseen lepoaikaan
  .”; [tark. 381] |
| --- | --- |

b)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Lyhennetystä viikoittaisesta lepoajasta annettavan korvaavan lepoajan

  annettava korvaava lepoaika
  on edellettävä tai seurattava välittömästi

  liitettävä
  vähintään 45 tunnin pituista säännöllistä viikoittaista lepoaikaa

  pituiseen säännölliseen viikoittaiseen lepoaikaan
  .”; [tark. 381]

| c) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”8 a.   Säännöllisiä viikoittaisia lepoaikoja ja yli 45 tunnin pituisia viikoittaisia lepoaikoja, jotka pidetään korvauksena aiemmista lyhennetyistä viikoittaisista lepoajoista, ei saa pitää ajoneuvossa. Ne on pidettävä asianmukaisessa

  muualla kuin hytissä laadukkaassa ja kullekin sukupuolelle sopivassa
  majoituspaikassa, jossa on kunnolliset nukkumis- ja saniteettitilat

  saniteetti- ja nukkumistilat kuljettajaa varten. Tällaisen majoituspaikan on [tark. 382]







  a) | ja jotka joko tarjoaa tai maksaa työnantaja

  oltava joko työnantajan tarjoama tai maksama
  , tai [tark. 383] |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään kohdat seuraavasti:

”8 a.   Säännöllisiä viikoittaisia lepoaikoja ja yli 45 tunnin pituisia viikoittaisia lepoaikoja, jotka pidetään korvauksena aiemmista lyhennetyistä viikoittaisista lepoajoista, ei saa pitää ajoneuvossa. Ne on pidettävä asianmukaisessa

  muualla kuin hytissä laadukkaassa ja kullekin sukupuolelle sopivassa
  majoituspaikassa, jossa on kunnolliset nukkumis- ja saniteettitilat

  saniteetti- ja nukkumistilat kuljettajaa varten. Tällaisen majoituspaikan on [tark. 382]

a)

ja jotka joko tarjoaa tai maksaa työnantaja

  oltava joko työnantajan tarjoama tai maksama
  , tai [tark. 383]

| b) | oltava
  kuljettajan kotona tai muussa kuljettajan valitsemassa yksityistilassa. [tark. 384] |
| --- | --- |

b)

oltava
  kuljettajan kotona tai muussa kuljettajan valitsemassa yksityistilassa. [tark. 384]

8 b.   Kuljetusyrityksen on järjestettävä kuljettajien työ niin, että kuljettajat pystyvät viettämään vähintään yhden säännöllisen viikoittaisen lepoajan tai yli 45 tunnin pituisen viikoittaisen lepoajan, joka pidetään korvauksena aiemmista lyhennetyistä viikoittaisista lepoajoista, kotona
  tai muussa kuljettajan valitsemassa paikassa ennen
  kunkin kolmen

  neljän
  peräkkäisen viikon jaksolla

  jakson päättymistä
  .
  Kuljettajan on ilmoitettava kuljetusyritykselle kirjallisesti viimeistään kaksi viikkoa ennen lepoajan alkua aikomuksestaan pitää lepoaika muualla kuin kotonaan. Jos kuljettaja päättää pitää kyseisen lepoajan kotona, kuljetusyrityksen on tarjottava hänelle keinot kotiin palaamiseksi. Yrityksen on dokumentoitava, kuinka se täyttää tämän velvoitteen, ja säilytettävä asiakirja-aineisto tiloissaan, jotta se voidaan esittää valvontaviranomaisille näiden pyynnöstä
  .”; [tark. 385]

Kuljettajan on ilmoitettava, että säännöllinen viikoittainen lepoaika tai lyhennetystä viikoittaisesta lepoajasta korvauksena pidettävä yli 45 tuntia kestävä viikoittainen vapaa-aika on pidetty kuljettajan valitsemassa paikassa. Ilmoitus on säilytettävä yrityksen tiloissa.”; [tark. 386]

| c a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”9 a.
     
  Komissio arvioi viimeistään... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän muutossäädöksen voimaantulosta], voidaanko kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 4 alakohdassa säädetyn määritelmän mukaista satunnaista matkustajaliikennettä harjoittavia kuljettajia varten antaa asianmukaisempia sääntöjä, ja antaa asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” [tark. 380] |
| --- | --- |

c a)

c a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”9 a.
     
  Komissio arvioi viimeistään... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän muutossäädöksen voimaantulosta], voidaanko kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 4 alakohdassa säädetyn määritelmän mukaista satunnaista matkustajaliikennettä harjoittavia kuljettajia varten antaa asianmukaisempia sääntöjä, ja antaa asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” [tark. 380]

| 5 a) | Lisätään artikla seuraavasti:





  ”8 a artikla





  1.
     
  Jäsenvaltioiden on viimeistään ...päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle alueellaan käytettävissä olevien erillispysäköintialueiden sijainti ja tämän jälkeen ilmoitettava mahdollisista muutoksista näihin tietoihin. Komissio luetteloi kaikki yleisessä käytössä olevat erillispysäköintialueet yhdellä virallisella verkkosivustolla, jota päivitetään säännöllisesti.






  2.
     
  Kaikki pysäköintialueet, joilla on ainakin tämän asetuksen liitteessä 1 vahvistetut palvelut ja ominaisuudet ja jotka komissio on julkistanut 2 kohdan mukaisesti, voivat ilmoittaa sisäänkäyntinsä luona, että ne ovat erillispysäköintialueita.






  3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että satunnaistarkastuksia toteutetaan säännöllisesti sen tarkistamiseksi, että kyseiset pysäköintialueet täyttävät erillispysäköintialueille liitteessä vahvistetut kriteerit.






  4.
     
  Jäsenvaltioiden on tutkittava valitukset, jotka on tehty sertifioiduista erillispysäköintialueista, jotka eivät täytä liitteessä vahvistettuja kriteereitä.






  5.
     
  Jäsenvaltioiden on edistettävä erillispysäköintialueiden perustamista asetuksen (EU) N:o 1315/2013 39 artiklan 2 kohdan c alakohdan säännösten mukaisesti.




  Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kuljettajille sopivien lepotilojen ja turvattujen pysäköintialueiden saatavuudesta. Kertomukseen liitetään asetusehdotus vaatimuksista ja menettelyistä tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettua erillispysäköintialueiden sertifiointia varten. Kertomusta päivitetään vuosittain komission 5 kohdan nojalla keräämien tietojen perusteella, ja se sisältää luettelon ehdotetuista toimenpiteistä kuljettajille sopivien lepotilojen ja turvattujen pysäköintialueiden määrän ja laadun parantamiseksi.” [tark. 387] |
| --- | --- |

5 a)

5 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”8 a artikla

1.
     
  Jäsenvaltioiden on viimeistään ...päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle alueellaan käytettävissä olevien erillispysäköintialueiden sijainti ja tämän jälkeen ilmoitettava mahdollisista muutoksista näihin tietoihin. Komissio luetteloi kaikki yleisessä käytössä olevat erillispysäköintialueet yhdellä virallisella verkkosivustolla, jota päivitetään säännöllisesti.

2.
     
  Kaikki pysäköintialueet, joilla on ainakin tämän asetuksen liitteessä 1 vahvistetut palvelut ja ominaisuudet ja jotka komissio on julkistanut 2 kohdan mukaisesti, voivat ilmoittaa sisäänkäyntinsä luona, että ne ovat erillispysäköintialueita.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että satunnaistarkastuksia toteutetaan säännöllisesti sen tarkistamiseksi, että kyseiset pysäköintialueet täyttävät erillispysäköintialueille liitteessä vahvistetut kriteerit.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on tutkittava valitukset, jotka on tehty sertifioiduista erillispysäköintialueista, jotka eivät täytä liitteessä vahvistettuja kriteereitä.

5.
     
  Jäsenvaltioiden on edistettävä erillispysäköintialueiden perustamista asetuksen (EU) N:o 1315/2013 39 artiklan 2 kohdan c alakohdan säännösten mukaisesti.

Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kuljettajille sopivien lepotilojen ja turvattujen pysäköintialueiden saatavuudesta. Kertomukseen liitetään asetusehdotus vaatimuksista ja menettelyistä tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettua erillispysäköintialueiden sertifiointia varten. Kertomusta päivitetään vuosittain komission 5 kohdan nojalla keräämien tietojen perusteella, ja se sisältää luettelon ehdotetuista toimenpiteistä kuljettajille sopivien lepotilojen ja turvattujen pysäköintialueiden määrän ja laadun parantamiseksi.” [tark. 387]

| 6) | Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kun kuljettaja seuraa lautalla tai junassa kuljetettavaa ajoneuvoa ja pitää säännöllisen päivittäisen lepoajan tai lyhennetyn viikoittaisen lepoajan, kyseinen lepoaika voidaan poiketen siitä, mitä 8 artiklassa säädetään, keskeyttää korkeintaan kaksi kertaa muun toiminnan vuoksi, joka saa kestää yhteensä enintään yhden tunnin. Tällaisen säännöllisen päivittäisen lepoajan tai lyhennetyn viikoittaisen lepoajan aikana kuljettajalla on oltava käytettävissään
  lepohytti,
  vuode tai makuusija.”[tark. 388] |
| --- | --- |

6)

Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kun kuljettaja seuraa lautalla tai junassa kuljetettavaa ajoneuvoa ja pitää säännöllisen päivittäisen lepoajan tai lyhennetyn viikoittaisen lepoajan, kyseinen lepoaika voidaan poiketen siitä, mitä 8 artiklassa säädetään, keskeyttää korkeintaan kaksi kertaa muun toiminnan vuoksi, joka saa kestää yhteensä enintään yhden tunnin. Tällaisen säännöllisen päivittäisen lepoajan tai lyhennetyn viikoittaisen lepoajan aikana kuljettajalla on oltava käytettävissään
  lepohytti,
  vuode tai makuusija.”[tark. 388]

| 6 a) | Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta voidaan soveltaa myös säännölliseen viikoittaiseen lepoaikaan, kun lauttamatka kestää vähintään 12 tuntia. Tällaisen viikottaisen lepoajan aikana kuljettajalla on oltava käytettävissään lepohytti.” [tark. 389] |
| --- | --- |

6 a)

6 a)

Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta voidaan soveltaa myös säännölliseen viikoittaiseen lepoaikaan, kun lauttamatka kestää vähintään 12 tuntia. Tällaisen viikottaisen lepoajan aikana kuljettajalla on oltava käytettävissään lepohytti.” [tark. 389]

| 6 b) | Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:



  ”1.   Kuljetusyritys ei saa maksaa palveluksessaan tai käytössään oleville kuljettajille ajomatkan
  , toimituksen ripeyden
  ja/tai kuljetettujen tavaroiden määrän perusteella
  ylimääräisiä
  palkkioita edes lisäpalkkioiden tai palkanlisien muodossa, jos tällaiset palkkiot
  kannustavat
  rikkomaan tämän asetuksen säännöksiä.” [tark. 390] |
| --- | --- |

6 b)

6 b)

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kuljetusyritys ei saa maksaa palveluksessaan tai käytössään oleville kuljettajille ajomatkan
  , toimituksen ripeyden
  ja/tai kuljetettujen tavaroiden määrän perusteella
  ylimääräisiä
  palkkioita edes lisäpalkkioiden tai palkanlisien muodossa, jos tällaiset palkkiot
  kannustavat
  rikkomaan tämän asetuksen säännöksiä.” [tark. 390]

| 7) | Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Edellyttäen että liikenneturvallisuus ei vaarannu, kuljettaja voi
  30 minuutin lepoajan jälkeen poikkeuksellisesti
  poiketa siitä, mitä 8 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa

  6 artiklan 1 ja 2 kohdassa
  säädetään, jotta hän saavuttaa 8 artiklan 8 a kohdassa tarkoitetun asianmukaisen majoituspaikan pitääkseen päivittäisen tai viikoittaisen lepoajan siellä. Tällainen poikkeaminen ei saa johtaa päivittäisen tai viikoittaisen ajoajan ylittymiseen tai päivittäisten tai viikoittaisen lepoaikojen lyhentymiseen

  kahdessa tunnissa säännöllisenä asemapaikkanaan olevan työnantajan toimipisteen, jossa kuljettajan säännöllinen viikoittainen lepoaika alkaa
  . Kuljettajan on tehtävä tällaisen poikkeamisen luonteesta ja syystä käsin merkintä valvontalaitteen piirturilevyyn tai valvontalaitteesta tulostettuun asiakirjaan tai työvuorolistaan viimeistään saavuttuaan sopivaan majoituspaikkaan.
  Tämä enintään kahden tunnin jakso on korvattava vastaavalla lepoajalla, joka voidaan pitää minkä tahansa muun lepojakson yhteydessä ennen kyseistä viikkoa seuraavan kolmannen viikon loppua.
  ”[tark. 391] |
| --- | --- |

7)

Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:

”Edellyttäen että liikenneturvallisuus ei vaarannu, kuljettaja voi
  30 minuutin lepoajan jälkeen poikkeuksellisesti
  poiketa siitä, mitä 8 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa

  6 artiklan 1 ja 2 kohdassa
  säädetään, jotta hän saavuttaa 8 artiklan 8 a kohdassa tarkoitetun asianmukaisen majoituspaikan pitääkseen päivittäisen tai viikoittaisen lepoajan siellä. Tällainen poikkeaminen ei saa johtaa päivittäisen tai viikoittaisen ajoajan ylittymiseen tai päivittäisten tai viikoittaisen lepoaikojen lyhentymiseen

  kahdessa tunnissa säännöllisenä asemapaikkanaan olevan työnantajan toimipisteen, jossa kuljettajan säännöllinen viikoittainen lepoaika alkaa
  . Kuljettajan on tehtävä tällaisen poikkeamisen luonteesta ja syystä käsin merkintä valvontalaitteen piirturilevyyn tai valvontalaitteesta tulostettuun asiakirjaan tai työvuorolistaan viimeistään saavuttuaan sopivaan majoituspaikkaan.
  Tämä enintään kahden tunnin jakso on korvattava vastaavalla lepoajalla, joka voidaan pitää minkä tahansa muun lepojakson yhteydessä ennen kyseistä viikkoa seuraavan kolmannen viikon loppua.
  ”[tark. 391]

30 minuutin lepoajan jälkeen poikkeuksellisesti

8 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa

6 artiklan 1 ja 2 kohdassa

8 artiklan 8 a kohdassa tarkoitetun asianmukaisen majoituspaikan pitääkseen päivittäisen tai viikoittaisen lepoajan siellä. Tällainen poikkeaminen ei saa johtaa päivittäisen tai viikoittaisen ajoajan ylittymiseen tai päivittäisten tai viikoittaisen lepoaikojen lyhentymiseen

kahdessa tunnissa säännöllisenä asemapaikkanaan olevan työnantajan toimipisteen, jossa kuljettajan säännöllinen viikoittainen lepoaika alkaa

valvontalaitteen piirturilevyyn tai

tai työvuorolistaan viimeistään saavuttuaan sopivaan majoituspaikkaan

Tämä enintään kahden tunnin jakso on korvattava vastaavalla lepoajalla, joka voidaan pitää minkä tahansa muun lepojakson yhteydessä ennen kyseistä viikkoa seuraavan kolmannen viikon loppua.

[tark. 391]

| 7 a) | Korvataan 13 artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:








  ”d) | ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia ja joita yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY 2 artiklan 13 kohdassa määritellyt yleispalvelun tarjoajat käyttävät
  direktiivin 97/67/EY 2 artiklan 6 kohdassa annetun määritelmän mukaisten postilähetysten
  toimittamiseen.” [tark. 392] |
| --- | --- | --- |

7 a)

7 a)

Korvataan 13 artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:

Korvataan 13 artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia ja joita yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY 2 artiklan 13 kohdassa määritellyt yleispalvelun tarjoajat käyttävät
  direktiivin 97/67/EY 2 artiklan 6 kohdassa annetun määritelmän mukaisten postilähetysten
  toimittamiseen.” [tark. 392]

direktiivin 97/67/EY 2 artiklan 6 kohdassa annetun määritelmän mukaisten postilähetysten

” [tark. 392]

| 7 b) | Korvataan 13 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:








  ”e) | ajoneuvot, joita käytetään yksinomaan pinta-alaltaan enintään 2 300 neliökilometrin suuruisilla saarilla
  tai muusta kansallisesta alueesta eristyksissä olevilla alueilla
  , joita moottoriajoneuvoliikenteen käytettävissä oleva silta, kahlaamo tai tunneli ei yhdistä valtion muuhun osaan
  ja jotka eivät rajoitu mihinkään toiseen jäsenvaltioon;”
  . [tark. 393] |
| --- | --- | --- |

7 b)

7 b)

Korvataan 13 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

Korvataan 13 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

ajoneuvot, joita käytetään yksinomaan pinta-alaltaan enintään 2 300 neliökilometrin suuruisilla saarilla
  tai muusta kansallisesta alueesta eristyksissä olevilla alueilla
  , joita moottoriajoneuvoliikenteen käytettävissä oleva silta, kahlaamo tai tunneli ei yhdistä valtion muuhun osaan
  ja jotka eivät rajoitu mihinkään toiseen jäsenvaltioon;”
  . [tark. 393]

tai muusta kansallisesta alueesta eristyksissä olevilla alueilla

ja jotka eivät rajoitu mihinkään toiseen jäsenvaltioon;”

[tark. 393]

| 7 c) | Lisätään 13 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”p a) | ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 44 tonnia ja joita käytetään rakennusyrityksen lukuun 100 kilometrin säteellä yrityksen toimipaikasta ja sillä ehdolla, että ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätyö;”. [tark. 394] |
| --- | --- | --- |

7 c)

7 c)

Lisätään 13 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 13 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”p a)

”p a)

ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 44 tonnia ja joita käytetään rakennusyrityksen lukuun 100 kilometrin säteellä yrityksen toimipaikasta ja sillä ehdolla, että ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätyö;”. [tark. 394]

ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joiden suurin sallittu massa on enintään 44 tonnia ja joita käytetään rakennusyrityksen lukuun 100 kilometrin säteellä yrityksen toimipaikasta ja sillä ehdolla, että ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätyö;”.

| 8) | Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Kiireellisissä tapauksissa jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksellisissa olosuhteissa enintään 30 päivän ajaksi tilapäisen poikkeuksen, joka on perusteltava asianmukaisesti ja josta on ilmoitettava komissiolle välittömästi.


  Tiedot on julkaistava kaikilla unionin virallisilla kielillä komission tätä varten ylläpitämällä julkisella verkkosivustolla.” [tark. 395] |
| --- | --- |

8)

Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kiireellisissä tapauksissa jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksellisissa olosuhteissa enintään 30 päivän ajaksi tilapäisen poikkeuksen, joka on perusteltava asianmukaisesti ja josta on ilmoitettava komissiolle välittömästi.

Tiedot on julkaistava kaikilla unionin virallisilla kielillä komission tätä varten ylläpitämällä julkisella verkkosivustolla.” [tark. 395]

| 9) | Korvataan 15 artikla seuraavasti:

  ”15 artikla
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen kuljettajiin sovelletaan kansallisia sääntöjä, jotka antavat sallittuja ajoaikoja sekä pakollisia taukoja ja lepoaikoja koskevan asianmukaisen suojan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisiin kuljettajiin sovellettavista asiaa koskevista kansallisista säännöistä.

  On kuljettajien työolojen sekä liikenneturvallisuuden ja täytäntöönpanon valvonnan edun mukaista, että jäsenvaltiot tarjoavat pysäköinti- ja levähdysalueita, joilta puhdistetaan talviaikaan lumi ja jää, erityisesti Euroopan unionin syrjäisimmillä alueilla ja/tai syrjäseutualueilla
  .”[tark. 396] |
| --- | --- |

9)

Korvataan 15 artikla seuraavasti:

”15 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen kuljettajiin sovelletaan kansallisia sääntöjä, jotka antavat sallittuja ajoaikoja sekä pakollisia taukoja ja lepoaikoja koskevan asianmukaisen suojan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisiin kuljettajiin sovellettavista asiaa koskevista kansallisista säännöistä.

  On kuljettajien työolojen sekä liikenneturvallisuuden ja täytäntöönpanon valvonnan edun mukaista, että jäsenvaltiot tarjoavat pysäköinti- ja levähdysalueita, joilta puhdistetaan talviaikaan lumi ja jää, erityisesti Euroopan unionin syrjäisimmillä alueilla ja/tai syrjäseutualueilla
  .”[tark. 396]

| 9 a) | Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”3 a.
     
  Kertomukseen on sisällytettävä arvio itseohjautuvien ajojärjestelmien käytöstä jäsenvaltioissa sekä kuljettajan mahdollisuudesta kirjata ajanjaksot, jolloin itseohjautuva ajojärjestelmä on toiminnassa, ja siihen on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi, mukaan luettuina tarvittavat vaatimukset, jotka koskevat kuljettajan mahdollisuuksia kirjata kyseiset tiedot älykkääseen ajopiirturiin.” [tark. 397] |
| --- | --- |

9 a)

9 a)

Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Kertomukseen on sisällytettävä arvio itseohjautuvien ajojärjestelmien käytöstä jäsenvaltioissa sekä kuljettajan mahdollisuudesta kirjata ajanjaksot, jolloin itseohjautuva ajojärjestelmä on toiminnassa, ja siihen on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi, mukaan luettuina tarvittavat vaatimukset, jotka koskevat kuljettajan mahdollisuuksia kirjata kyseiset tiedot älykkääseen ajopiirturiin.” [tark. 397]

| 10) | Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 säännösten rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia koskevat säännöt sekä toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Näiden seuraamusten on oltava vaikuttavia, oikeasuhteisia rikkomusten vakavuuteen nähden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY (7)
  liitteessä

  liitteen
  III määritellyn mukaisesti, sekä varoittavia ja oikeasuhteisia

  syrjimättömiä
  . Tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 rikkominen ei saa johtaa useampaan kuin yhteen seuraamukseen tai menettelyyn. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä ja seuraamuksia koskevista säännöistä
  sekä niiden oikeasuhteisuuden arvioimiseen kansallisella tasolla valituista menetelmistä ja kriteereistä
  komissiolle 29 artiklan toisessa kohdassa säädettyyn päivään mennessä. Niiden

  Jäsenvaltioiden
  on ilmoitettava niihin tehdyistä

  vaikuttavista
  muutoksista viipymättä. Komissio ilmoittaa asiasta muille

  kyseisistä säännöistä ja toimenpiteistä sekä niihin tehdyistä muutoksista
  jäsenvaltioille.


  Tiedot on julkaistava komission kaikilla unionin virallisilla kielillä tätä varten ylläpitämällä julkisella verkkosivustolla, jolla esitetään yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä EU:n jäsenvaltioissa sovellettavista seuraamuksista.
  ”[tark. 398] |
| --- | --- |

10)

Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 säännösten rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia koskevat säännöt sekä toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Näiden seuraamusten on oltava vaikuttavia, oikeasuhteisia rikkomusten vakavuuteen nähden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY (7)
  liitteessä

  liitteen
  III määritellyn mukaisesti, sekä varoittavia ja oikeasuhteisia

  syrjimättömiä
  . Tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 rikkominen ei saa johtaa useampaan kuin yhteen seuraamukseen tai menettelyyn. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä ja seuraamuksia koskevista säännöistä
  sekä niiden oikeasuhteisuuden arvioimiseen kansallisella tasolla valituista menetelmistä ja kriteereistä
  komissiolle 29 artiklan toisessa kohdassa säädettyyn päivään mennessä. Niiden

  Jäsenvaltioiden
  on ilmoitettava niihin tehdyistä

  vaikuttavista
  muutoksista viipymättä. Komissio ilmoittaa asiasta muille

  kyseisistä säännöistä ja toimenpiteistä sekä niihin tehdyistä muutoksista
  jäsenvaltioille.

Tiedot on julkaistava komission kaikilla unionin virallisilla kielillä tätä varten ylläpitämällä julkisella verkkosivustolla, jolla esitetään yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä EU:n jäsenvaltioissa sovellettavista seuraamuksista.

[tark. 398]

| 11) | Muutetaan 22 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja annettava toisilleen vastavuoroista apua asetuksen soveltamisessa ja sen noudattamisen valvonnassa ilman tarpeetonta viivytystä, jotta voidaan helpottaa tämän asetuksen johdonmukaista soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa direktiivin 2006/22/EY 8 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 22 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja annettava toisilleen vastavuoroista apua asetuksen soveltamisessa ja sen noudattamisen valvonnassa ilman tarpeetonta viivytystä, jotta voidaan helpottaa tämän asetuksen johdonmukaista soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa direktiivin 2006/22/EY 8 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisesti.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | muista erityisistä tiedoista, mukaan luettuna yrityksen riskiluokitus, joilla saattaa olla vaikutuksia tämän asetuksen säännösten noudattamisen kannalta.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

muista erityisistä tiedoista, mukaan luettuna yrityksen riskiluokitus, joilla saattaa olla vaikutuksia tämän asetuksen säännösten noudattamisen kannalta.”;

| c) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”3 a.   Vaihdettaessa tietoja tämän asetuksen puitteissa jäsenvaltioiden on käytettävä direktiivin 2006/22/EY 7 artiklan nojalla yhteisön sisäistä yhteydenpitoa varten nimettyjä elimiä.


  3 b.   Keskinäisen hallinnollisen yhteistyön ja avun on oltava maksutonta.” |
| --- | --- |

c)

lisätään kohdat seuraavasti:

”3 a.   Vaihdettaessa tietoja tämän asetuksen puitteissa jäsenvaltioiden on käytettävä direktiivin 2006/22/EY 7 artiklan nojalla yhteisön sisäistä yhteydenpitoa varten nimettyjä elimiä.

3 b.   Keskinäisen hallinnollisen yhteistyön ja avun on oltava maksutonta.”

| 12) | Korvataan 25 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa esitetään
  tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeva
  yhteinen lähestymistapa 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.”[tark. 399] |
| --- | --- |

12)

Korvataan 25 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa esitetään
  tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeva
  yhteinen lähestymistapa 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.”[tark. 399]

| 12 a) | Lisätään liite seuraavasti:




  ”Pysäköintialueita koskevat vähimmäisvaatimukset




  A osa: Palvelut










  1) | Puhtaat, toimivat ja säännöllisesti tarkastettavat käymälät, joissa on vesihanat:








  — | alueella enintään 10 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi käymälätila, jossa on neljä käymälää |
| --- | --- | --- | --- |

12 a)

12 a)

Lisätään liite seuraavasti:

Lisätään liite seuraavasti:

”Pysäköintialueita koskevat vähimmäisvaatimukset

”Pysäköintialueita koskevat vähimmäisvaatimukset

A osa: Palvelut

A osa: Palvelut

1)

1)

Puhtaat, toimivat ja säännöllisesti tarkastettavat käymälät, joissa on vesihanat:

Puhtaat, toimivat ja säännöllisesti tarkastettavat käymälät, joissa on vesihanat:

—

alueella enintään 10 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi käymälätila, jossa on neljä käymälää

alueella enintään 10 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi käymälätila, jossa on neljä käymälää

| — | alueella 10–25 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi käymälätila, jossa on kahdeksan käymälää |
| --- | --- |

—

alueella 10–25 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi käymälätila, jossa on kahdeksan käymälää

alueella 10–25 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi käymälätila, jossa on kahdeksan käymälää

| — | alueella 25–50 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi käymälätilaa, joissa on kussakin 10 käymälää |
| --- | --- |

—

alueella 25–50 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi käymälätilaa, joissa on kussakin 10 käymälää

alueella 25–50 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi käymälätilaa, joissa on kussakin 10 käymälää

| — | alueella 50–75 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää |
| --- | --- |

—

alueella 50–75 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää

alueella 50–75 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää

| — | alueella 75–125 pysäköintipaikkaa: vähintään neljä käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää |
| --- | --- |

—

alueella 75–125 pysäköintipaikkaa: vähintään neljä käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää

alueella 75–125 pysäköintipaikkaa: vähintään neljä käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää

| — | alueella yli 125 pysäköintipaikkaa: vähintään kuusi käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää. |
| --- | --- |

—

alueella yli 125 pysäköintipaikkaa: vähintään kuusi käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää.

alueella yli 125 pysäköintipaikkaa: vähintään kuusi käymälätilaa, joissa on kussakin 15 käymälää.

| 2) | Puhtaat, toimivat ja säännöllisesti tarkastettavat suihkut:








  — | alueella enintään 10 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi suihkutila, jossa on kaksi suihkua |
| --- | --- | --- |

2)

2)

Puhtaat, toimivat ja säännöllisesti tarkastettavat suihkut:

Puhtaat, toimivat ja säännöllisesti tarkastettavat suihkut:

—

alueella enintään 10 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi suihkutila, jossa on kaksi suihkua

alueella enintään 10 pysäköintipaikkaa: vähintään yksi suihkutila, jossa on kaksi suihkua

| — | alueella 25–50 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi suihkutilaa, joissa on kussakin viisi suihkua |
| --- | --- |

—

alueella 25–50 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi suihkutilaa, joissa on kussakin viisi suihkua

alueella 25–50 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi suihkutilaa, joissa on kussakin viisi suihkua

| — | alueella 50–75 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi suihkutilaa, joissa on kussakin 10 suihkua |
| --- | --- |

—

alueella 50–75 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi suihkutilaa, joissa on kussakin 10 suihkua

alueella 50–75 pysäköintipaikkaa: vähintään kaksi suihkutilaa, joissa on kussakin 10 suihkua

| — | alueella 75–125 pysäköintipaikkaa: vähintään neljä suihkutilaa, joissa on kussakin 12 suihkua |
| --- | --- |

—

alueella 75–125 pysäköintipaikkaa: vähintään neljä suihkutilaa, joissa on kussakin 12 suihkua

alueella 75–125 pysäköintipaikkaa: vähintään neljä suihkutilaa, joissa on kussakin 12 suihkua

| — | alueella yli 125 pysäköintipaikkaa: vähintään kuusi suihkutilaa, joissa on kussakin 15 suihkua. |
| --- | --- |

—

alueella yli 125 pysäköintipaikkaa: vähintään kuusi suihkutilaa, joissa on kussakin 15 suihkua.

alueella yli 125 pysäköintipaikkaa: vähintään kuusi suihkutilaa, joissa on kussakin 15 suihkua.

| 3) | Riittävä juomaveden saanti |
| --- | --- |

3)

3)

Riittävä juomaveden saanti

Riittävä juomaveden saanti

| 4) | Asianmukaiset ruuanlaittomahdollisuudet, pikaruokala tai ravintola |
| --- | --- |

4)

4)

Asianmukaiset ruuanlaittomahdollisuudet, pikaruokala tai ravintola

Asianmukaiset ruuanlaittomahdollisuudet, pikaruokala tai ravintola

| 5) | Alueella tai sen läheisyydessä sijaitseva myymälä, josta voi ostaa muun muassa erilaisia ruokia ja juomia |
| --- | --- |

5)

5)

Alueella tai sen läheisyydessä sijaitseva myymälä, josta voi ostaa muun muassa erilaisia ruokia ja juomia

Alueella tai sen läheisyydessä sijaitseva myymälä, josta voi ostaa muun muassa erilaisia ruokia ja juomia

| 6) | Riittävä määrä riittävän suuria roskapönttöjä |
| --- | --- |

6)

6)

Riittävä määrä riittävän suuria roskapönttöjä

Riittävä määrä riittävän suuria roskapönttöjä

| 7) | Pysäköintialueen lähellä sijaitseva suoja sadetta tai aurinkoa vastaan |
| --- | --- |

7)

7)

Pysäköintialueen lähellä sijaitseva suoja sadetta tai aurinkoa vastaan

Pysäköintialueen lähellä sijaitseva suoja sadetta tai aurinkoa vastaan

| 8) | Varautumissuunnitelma / johto tavoitettavissa / yhteydet hätätilanteissa henkilökunnan tiedossa |
| --- | --- |

8)

8)

Varautumissuunnitelma / johto tavoitettavissa / yhteydet hätätilanteissa henkilökunnan tiedossa

Varautumissuunnitelma / johto tavoitettavissa / yhteydet hätätilanteissa henkilökunnan tiedossa

| 9) | Riittävästi omien eväiden nauttimiseen tarkoitettuja pöytiä penkkeineen tai vastaavia |
| --- | --- |

9)

9)

Riittävästi omien eväiden nauttimiseen tarkoitettuja pöytiä penkkeineen tai vastaavia

Riittävästi omien eväiden nauttimiseen tarkoitettuja pöytiä penkkeineen tai vastaavia

| 10) | Erillinen wifi-palvelu |
| --- | --- |

10)

10)

Erillinen wifi-palvelu

Erillinen wifi-palvelu

| 11) | Ilman käteistä toimiva varaus-, maksu- ja laskutusjärjestelmä |
| --- | --- |

11)

11)

Ilman käteistä toimiva varaus-, maksu- ja laskutusjärjestelmä

Ilman käteistä toimiva varaus-, maksu- ja laskutusjärjestelmä

| 12) | Järjestelmä, joka ilmoittaa vapaiden paikkojen määrän paikalla ja verkossa |
| --- | --- |

12)

12)

Järjestelmä, joka ilmoittaa vapaiden paikkojen määrän paikalla ja verkossa

Järjestelmä, joka ilmoittaa vapaiden paikkojen määrän paikalla ja verkossa

| 13) | Sukupuolineutraalit palvelut |
| --- | --- |

13)

13)

Sukupuolineutraalit palvelut

Sukupuolineutraalit palvelut

B osa: Turvaominaisuudet

B osa: Turvaominaisuudet

| 1) | Pysäköintialue on erotettu aukottomasti ympäristöstään, esimerkiksi aidoilla tai muilla esteillä, jotka ehkäisevät tai haittaavat satunnaista sisääntuloa sekä tahallista laitonta sisääntuloa |
| --- | --- |

1)

1)

Pysäköintialue on erotettu aukottomasti ympäristöstään, esimerkiksi aidoilla tai muilla esteillä, jotka ehkäisevät tai haittaavat satunnaista sisääntuloa sekä tahallista laitonta sisääntuloa

Pysäköintialue on erotettu aukottomasti ympäristöstään, esimerkiksi aidoilla tai muilla esteillä, jotka ehkäisevät tai haittaavat satunnaista sisääntuloa sekä tahallista laitonta sisääntuloa

| 2) | Pääsy pysäköintialueelle on sallittu ainoastaan rekkaparkin käyttäjille ja henkilökunnalle |
| --- | --- |

2)

2)

Pääsy pysäköintialueelle on sallittu ainoastaan rekkaparkin käyttäjille ja henkilökunnalle

Pääsy pysäköintialueelle on sallittu ainoastaan rekkaparkin käyttäjille ja henkilökunnalle

| 3) | Alueella on digitaalinen kameravalvonta (vähintään 25 fps). Järjestelmä tallentaa joko jatkuvasti tai liikeilmaisimen aktivoimana |
| --- | --- |

3)

3)

Alueella on digitaalinen kameravalvonta (vähintään 25 fps). Järjestelmä tallentaa joko jatkuvasti tai liikeilmaisimen aktivoimana

Alueella on digitaalinen kameravalvonta (vähintään 25 fps). Järjestelmä tallentaa joko jatkuvasti tai liikeilmaisimen aktivoimana

| 4) | Kameravalvontajärjestelmä on asennettu niin, että se kattaa koko aitauksen ja varmistaa sen, että kaikki toiminta aidan luona tai sen lähistöllä voidaan tallentaa selkeästi (tallentava kameravalvontajärjestelmä) |
| --- | --- |

4)

4)

Kameravalvontajärjestelmä on asennettu niin, että se kattaa koko aitauksen ja varmistaa sen, että kaikki toiminta aidan luona tai sen lähistöllä voidaan tallentaa selkeästi (tallentava kameravalvontajärjestelmä)

Kameravalvontajärjestelmä on asennettu niin, että se kattaa koko aitauksen ja varmistaa sen, että kaikki toiminta aidan luona tai sen lähistöllä voidaan tallentaa selkeästi (tallentava kameravalvontajärjestelmä)

| 5) | Aluetta valvotaan kiertovartioinnilla tai muulla tavoin |
| --- | --- |

5)

5)

Aluetta valvotaan kiertovartioinnilla tai muulla tavoin

Aluetta valvotaan kiertovartioinnilla tai muulla tavoin

| 6) | Kaikista rikostapauksista ilmoitetaan rekkaparkin henkilökunnalle ja poliisille. Ajoneuvon on jos mahdollista jäätävä alueelle poliisin ohjeita odotettaessa |
| --- | --- |

6)

6)

Kaikista rikostapauksista ilmoitetaan rekkaparkin henkilökunnalle ja poliisille. Ajoneuvon on jos mahdollista jäätävä alueelle poliisin ohjeita odotettaessa

Kaikista rikostapauksista ilmoitetaan rekkaparkin henkilökunnalle ja poliisille. Ajoneuvon on jos mahdollista jäätävä alueelle poliisin ohjeita odotettaessa

| 7) | Kaikkina aikoina valaistut ajokaistat ja jalankulkuväylät |
| --- | --- |

7)

7)

Kaikkina aikoina valaistut ajokaistat ja jalankulkuväylät

Kaikkina aikoina valaistut ajokaistat ja jalankulkuväylät

| 8) | Jalankulkijoiden turvallisuus erillispysäköintialueilla on varmistettu |
| --- | --- |

8)

8)

Jalankulkijoiden turvallisuus erillispysäköintialueilla on varmistettu

Jalankulkijoiden turvallisuus erillispysäköintialueilla on varmistettu

| 9) | Pysäköintialuetta valvotaan asianmukaisten ja oikeasuhteisten turvatarkastusten avulla; |
| --- | --- |

9)

9)

Pysäköintialuetta valvotaan asianmukaisten ja oikeasuhteisten turvatarkastusten avulla;

Pysäköintialuetta valvotaan asianmukaisten ja oikeasuhteisten turvatarkastusten avulla;

| 10) | Selkeästi osoitetut hätäpalveluiden puhelinnumerot.” [tark. 400] |
| --- | --- |

10)

10)

Selkeästi osoitetut hätäpalveluiden puhelinnumerot.” [tark. 400]

Selkeästi osoitetut hätäpalveluiden puhelinnumerot.”

2 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 165/2014 seuraavasti:

| -1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:



  ”1.   Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 561/2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY (8) ja neuvoston direktiivin 92/6/ETY (9)

  , asetuksen (EY) N:o 1072/2009, neuvoston direktiivin 92/106/ETY
   (10)

  , direktiivin 96/71/EY ja direktiivin 2014/67/EU, siltä osin kuin on kyse tieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä, sekä direktiivin, jolla vahvistetaan tieliikenteen kuljettajien lähettämistä koskevat erityiset säännöt direktiivin 96/71/EY ja direktiivin 2014/67/EU osalta,
  noudattamisen varmistamiseksi tieliikenteessä käytettävien ajopiirturien rakennetta, asennusta, käyttöä, testausta ja valvontaa koskevista velvoitteista ja vaatimuksista.”[tark. 401] |
| --- | --- |

-1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 561/2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY (8) ja neuvoston direktiivin 92/6/ETY (9)

  , asetuksen (EY) N:o 1072/2009, neuvoston direktiivin 92/106/ETY
   (10)

  , direktiivin 96/71/EY ja direktiivin 2014/67/EU, siltä osin kuin on kyse tieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä, sekä direktiivin, jolla vahvistetaan tieliikenteen kuljettajien lähettämistä koskevat erityiset säännöt direktiivin 96/71/EY ja direktiivin 2014/67/EU osalta,
  noudattamisen varmistamiseksi tieliikenteessä käytettävien ajopiirturien rakennetta, asennusta, käyttöä, testausta ja valvontaa koskevista velvoitteista ja vaatimuksista.”[tark. 401]

| -1 a) | Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”h a) | ’älykkäällä ajopiirturilla’ digitaalista ajopiirturia, joka käyttää satelliittinavigointijärjestelmään perustuvaa paikannuspalvelua ajoneuvon sijainnin määrittämiseksi automaattisesti tämän asetuksen mukaisesti;”. [tark. 402] |
| --- | --- | --- |

-1 a)

-1 a)

Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”h a)

”h a)

’älykkäällä ajopiirturilla’ digitaalista ajopiirturia, joka käyttää satelliittinavigointijärjestelmään perustuvaa paikannuspalvelua ajoneuvon sijainnin määrittämiseksi automaattisesti tämän asetuksen mukaisesti;”. [tark. 402]

’älykkäällä ajopiirturilla’ digitaalista ajopiirturia, joka käyttää satelliittinavigointijärjestelmään perustuvaa paikannuspalvelua ajoneuvon sijainnin määrittämiseksi automaattisesti tämän asetuksen mukaisesti;”

| -1 b) | Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:



  ”4.   
  Viimeistään
   (11)

  ... [kolme vuotta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] seuraaviin ajoneuvoihin on asennettava älykäs ajopiirturi.










  a) | muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimivat ajoneuvot, jotka on varustettu analogisella ajopiirturilla, |
| --- | --- | --- |

-1 b)

-1 b)

Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:

Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   
  Viimeistään
   (11)

  ... [kolme vuotta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] seuraaviin ajoneuvoihin on asennettava älykäs ajopiirturi.

a)

muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimivat ajoneuvot, jotka on varustettu analogisella ajopiirturilla,

| b) | muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimivat ajoneuvot, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3821/85 olevan liitteen IB, sellaisena kuin sitä sovelletaan 30 päivään syyskuuta 2011, teknisiä eritelmiä, tai |
| --- | --- |

b)

muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimivat ajoneuvot, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3821/85 olevan liitteen IB, sellaisena kuin sitä sovelletaan 30 päivään syyskuuta 2011, teknisiä eritelmiä, tai

| c) | muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimivat ajoneuvot, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3821/85 olevan liitteen IB, sellaisena kuin sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2011, teknisiä eritelmiä,”. [tark. 403] |
| --- | --- |

c)

muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimivat ajoneuvot, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3821/85 olevan liitteen IB, sellaisena kuin sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2011, teknisiä eritelmiä,”. [tark. 403]

| -1 c) | Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”4 a.
     
  Viimeistään... [neljä vuotta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimiviin ajoneuvoihin, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3821/85 olevaa liitettä IB, sellaisena kuin sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2012, on asennettava älykäs ajopiirturi.” [tark. 404] |
| --- | --- |

-1 c)

-1 c)

Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Viimeistään... [neljä vuotta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimiviin ajoneuvoihin, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3821/85 olevaa liitettä IB, sellaisena kuin sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2012, on asennettava älykäs ajopiirturi.” [tark. 404]

| -1 d) | Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”4 b.
     
  Viimeistään... [viisi vuotta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimiviin ajoneuvoihin, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/799
   (12)

  olevaa liitettä IC, on asennettava älykäs ajopiirturi.” [tark. 405] |
| --- | --- |

-1 d)

-1 d)

Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 b.
     
  Viimeistään... [viisi vuotta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] muussa jäsenvaltiossa kuin rekisteröintijäsenvaltiossaan toimiviin ajoneuvoihin, jotka on varustettu digitaalisella ajopiirturilla, joka vastaa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/799
   (12)

  olevaa liitettä IC, on asennettava älykäs ajopiirturi.” [tark. 405]

| -1 e) | Lisätään 4 artiklan 2 kohtaan kolmannen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohta seuraavasti:










  ”— | sisällettävä riittävästi muistikapasiteettia kaiken tämän asetuksen nojalla vaaditun tiedon varastointiin;”. [tark. 406] |
| --- | --- | --- |

-1 e)

-1 e)

Lisätään 4 artiklan 2 kohtaan kolmannen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohta seuraavasti:

Lisätään 4 artiklan 2 kohtaan kolmannen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohta seuraavasti:

”—

”—

sisällettävä riittävästi muistikapasiteettia kaiken tämän asetuksen nojalla vaaditun tiedon varastointiin;”. [tark. 406]

sisällettävä riittävästi muistikapasiteettia kaiken tämän asetuksen nojalla vaaditun tiedon varastointiin;”.

| -1 f) | Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:



  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen nojalla tapahtuva henkilötietojen käsittely toteutetaan ainoastaan sen toteamiseksi, että tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 561/2006
  , direktiivin 2002/15/EY, neuvoston direktiivin 92/6/ETY, neuvoston direktiivin 92/106/ETY, asetuksen (EY) N:o 1072/2009, direktiivin 96/71/EY ja direktiivin 2014/67/EU, siltä osin kuin on kyse työntekijöiden lähettämisestä tieliikenteen alalla, sekä direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin,
  säännöksiä noudatetaan,
  asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin
  2002/58/EY mukaisesti sekä
  asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklassa
  tarkoitetun jäsenvaltion valvontaviranomaisen valvonnassa.” [tark. 407] |
| --- | --- |

-1 f)

-1 f)

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen nojalla tapahtuva henkilötietojen käsittely toteutetaan ainoastaan sen toteamiseksi, että tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 561/2006
  , direktiivin 2002/15/EY, neuvoston direktiivin 92/6/ETY, neuvoston direktiivin 92/106/ETY, asetuksen (EY) N:o 1072/2009, direktiivin 96/71/EY ja direktiivin 2014/67/EU, siltä osin kuin on kyse työntekijöiden lähettämisestä tieliikenteen alalla, sekä direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin,
  säännöksiä noudatetaan,
  asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin
  2002/58/EY mukaisesti sekä
  asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklassa
  tarkoitetun jäsenvaltion valvontaviranomaisen valvonnassa.” [tark. 407]

| -1 g) | Korvataan 7 artiklan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:



  ”2.   Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava henkilötietojen suojaaminen muulta kuin tiukasti
  tähän asetukseen ja asetukseen
  (EY) N:o 561/2006
  , direktiiviin 2002/15/EY, neuvoston direktiiviin 92/6/ETY, neuvoston direktiiviin 92/106/ETY, asetukseen (EY) N:o 1072/2009, direktiiviin 96/71/EY ja direktiiviin 2014/67/EU, siltä osin kuin on kyse työntekijöiden lähettämisestä tieliikenteen alalla
  ,
  sekä direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettuun direktiiviin liittyvältä,
  1 kohdan mukaiselta seuraaviin liittyvältä käytöltä:” [tark. 408] |
| --- | --- |

-1 g)

-1 g)

Korvataan 7 artiklan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:

Korvataan 7 artiklan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava henkilötietojen suojaaminen muulta kuin tiukasti
  tähän asetukseen ja asetukseen
  (EY) N:o 561/2006
  , direktiiviin 2002/15/EY, neuvoston direktiiviin 92/6/ETY, neuvoston direktiiviin 92/106/ETY, asetukseen (EY) N:o 1072/2009, direktiiviin 96/71/EY ja direktiiviin 2014/67/EU, siltä osin kuin on kyse työntekijöiden lähettämisestä tieliikenteen alalla
  ,
  sekä direktiivejä 96/71/EY ja 2014/67/EU koskevien eritysten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse maantieliikenteen alan työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettuun direktiiviin liittyvältä,
  1 kohdan mukaiselta seuraaviin liittyvältä käytöltä:” [tark. 408]

| 1) | Korvataan 8 artiklan 1 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | kertyneellä yhteenlasketulla ajoajalla kolmen tunnin välein ja aina, kun ajoneuvo ylittää valtioiden

  jäsenvaltion
  rajan; [tark. 409] |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 8 artiklan 1 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

kertyneellä yhteenlasketulla ajoajalla kolmen tunnin välein ja aina, kun ajoneuvo ylittää valtioiden

  jäsenvaltion
  rajan; [tark. 409]

valtioiden

jäsenvaltion

[tark. 409]

| — | aina, kun ajoneuvo suorittaa kuormaus- tai purkamistoimia;”. [tark. 410] |
| --- | --- |

—

aina, kun ajoneuvo suorittaa kuormaus- tai purkamistoimia;”. [tark. 410]

aina, kun ajoneuvo suorittaa kuormaus- tai purkamistoimia;”.

| 1 a) | Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Jotta helpotetaan valvontaviranomaisten toimintaa vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi, älykkään ajopiirturin on asetuksessa (EY) N:o 561/2006 säädettyjen vaatimusten mukaisesti kirjattava myös, onko ajoneuvoa käytetty tavara- tai henkilöliikenteessä.” [tark. 411] |
| --- | --- |

1 a)

1 a)

Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jotta helpotetaan valvontaviranomaisten toimintaa vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi, älykkään ajopiirturin on asetuksessa (EY) N:o 561/2006 säädettyjen vaatimusten mukaisesti kirjattava myös, onko ajoneuvoa käytetty tavara- tai henkilöliikenteessä.” [tark. 411]

”Jotta helpotetaan valvontaviranomaisten toimintaa vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi, älykkään ajopiirturin on asetuksessa (EY) N:o 561/2006 säädettyjen vaatimusten mukaisesti kirjattava myös, onko ajoneuvoa käytetty tavara- tai henkilöliikenteessä.”

| 1 b) | Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Ajoneuvoihin, jotka rekisteröidään ensimmäisen kerran ... päivänä ...kuuta ... [24 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] tai sen jälkeen, on asennettava ajopiirturi tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen luetelmakohdan sekä toisen alakohdan mukaisesti.” [tark. 412] |
| --- | --- |

1 b)

1 b)

Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ajoneuvoihin, jotka rekisteröidään ensimmäisen kerran ... päivänä ...kuuta ... [24 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] tai sen jälkeen, on asennettava ajopiirturi tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen luetelmakohdan sekä toisen alakohdan mukaisesti.” [tark. 412]

”Ajoneuvoihin, jotka rekisteröidään ensimmäisen kerran ... päivänä ...kuuta ... [24 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] tai sen jälkeen, on asennettava ajopiirturi tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen luetelmakohdan sekä toisen alakohdan mukaisesti.”

| 1 c) | Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:



  ”2.   Jäsenvaltioiden on
  ... ennen päivää ... kuuta ... [yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta]
  varustettava valvontaviranomaisensa varhaiseen havaitsemiseen tarkoitetuilla etäyhteyslaitteilla tässä artiklassa tarkoitetun tietoliikenneyhteyden luomiseksi, siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon niiden omat lainvalvontavaatimukset ja -strategiat. Kyseiseen ajankohtaan saakka jäsenvaltiot voivat itse päättää, varustavatko ne valvontaviranomaisensa kyseisillä varhaiseen havaitsemiseen tarkoitetuilla etäyhteyslaitteilla.” [tark. 413/rev] |
| --- | --- |

1 c)

1 c)

Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:

Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on
  ... ennen päivää ... kuuta ... [yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta]
  varustettava valvontaviranomaisensa varhaiseen havaitsemiseen tarkoitetuilla etäyhteyslaitteilla tässä artiklassa tarkoitetun tietoliikenneyhteyden luomiseksi, siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon niiden omat lainvalvontavaatimukset ja -strategiat. Kyseiseen ajankohtaan saakka jäsenvaltiot voivat itse päättää, varustavatko ne valvontaviranomaisensa kyseisillä varhaiseen havaitsemiseen tarkoitetuilla etäyhteyslaitteilla.” [tark. 413/rev]

| 1 d) | Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:



  ”3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteys ajopiirturiin luodaan ainoastaan valvontaviranomaisten laitteista lähetetystä pyynnöstä. Yhteys on suojattava tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi ja valvonta- ja hallintalaitteiden tunnistamiseksi. Yhteyden kautta saatuja tietoja saavat käyttää ainoastaan valvontaviranomaiset, joilla on valtuudet tarkastaa
  7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin unionin säädöksiin
  ja tähän asetukseen kohdistuvia rikkomuksia, ja korjaamot siltä osin kuin se on tarpeen ajopiirturin moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.” [tark. 414] |
| --- | --- |

1 d)

1 d)

Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteys ajopiirturiin luodaan ainoastaan valvontaviranomaisten laitteista lähetetystä pyynnöstä. Yhteys on suojattava tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi ja valvonta- ja hallintalaitteiden tunnistamiseksi. Yhteyden kautta saatuja tietoja saavat käyttää ainoastaan valvontaviranomaiset, joilla on valtuudet tarkastaa
  7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin unionin säädöksiin
  ja tähän asetukseen kohdistuvia rikkomuksia, ja korjaamot siltä osin kuin se on tarpeen ajopiirturin moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.” [tark. 414]

| 1 e) | Korvataan 11 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:


  ”Sen varmistamiseksi, että älykkäät ajopiirturit ovat tässä asetuksessa asetettujen periaatteiden ja vaatimusten mukaisia, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä 8, 9 ja 10 artiklan yhdenmukaista soveltamista varten yksityiskohtaiset säännökset lukuun ottamatta säännöksiä, jotka koskevat lisätietojen kirjaamista ajopiirturilla.


  Komissio hyväksyy viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Virallinen lehti: 12 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa sekä toisessa alakohdassa tarkoitetun ajoneuvon jokaisen rajanylityksen kirjaamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.


  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 42 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” [tark. 415] |
| --- | --- |

1 e)

1 e)

Korvataan 11 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

Korvataan 11 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Sen varmistamiseksi, että älykkäät ajopiirturit ovat tässä asetuksessa asetettujen periaatteiden ja vaatimusten mukaisia, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä 8, 9 ja 10 artiklan yhdenmukaista soveltamista varten yksityiskohtaiset säännökset lukuun ottamatta säännöksiä, jotka koskevat lisätietojen kirjaamista ajopiirturilla.

Komissio hyväksyy viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Virallinen lehti: 12 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa sekä toisessa alakohdassa tarkoitetun ajoneuvon jokaisen rajanylityksen kirjaamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Komissio hyväksyy viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Virallinen lehti: 12 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulosta] täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa sekä toisessa alakohdassa tarkoitetun ajoneuvon jokaisen rajanylityksen kirjaamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 42 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” [tark. 415]

” [tark. 415]

| 1 f) | Korvataan 34 artiklan 5 kohdan b alakohdan iv alakohta seuraavasti:








  ”iv) | merkin alle: tauot, lepoajat
  , vuosiloma tai sairausloma; merkin ’autolautta/juna’ alle:



  merkin lisäksi


  : asetuksen (EY) N:o 561/2006 9 artiklan mukaisesti autolautalla tai junassa pidetty lepoaika
  .” [tark. 416] |
| --- | --- | --- |

1 f)

1 f)

Korvataan 34 artiklan 5 kohdan b alakohdan iv alakohta seuraavasti:

Korvataan 34 artiklan 5 kohdan b alakohdan iv alakohta seuraavasti:

”iv)

Image 1 merkin alle: tauot, lepoajat
  , vuosiloma tai sairausloma; merkin ’autolautta/juna’ alle:

merkin lisäksi

: asetuksen (EY) N:o 561/2006 9 artiklan mukaisesti autolautalla tai junassa pidetty lepoaika

” [tark. 416]

| 2) | Korvataan 34 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”7.   Saapuessaan soveltuvaan pysähdyspaikkaan

  Kun ajopiirturi ei kykene automaattisesti kirjaamaan rajanylitystä,
  kuljettajan on
  ensimmäiseen mahdolliseen ja saatavilla olevaan pysähdyspaikkaan saapuessaan
  syötettävä digitaaliseen ajopiirturiin niiden maiden tunnukset, joissa hän aloittaa ja lopettaa vuorokautisen työjaksonsa, ja se, missä ja milloin hän on ylittänyt rajan ajoneuvossa.
  Sen jälkeen kun raja uuteen maahan on ylitetty, on maan tunnus merkittävä ajopiirturiin otsakkeen ’BEGIN’ alle.
  Jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden alueella kuljetustoimintoja suorittavien ajoneuvojen kuljettajien on lisättävä maan tunnukseen tarkemmat maantieteelliset erittelyt, edellyttäen että kyseiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet nämä tarkemmat maantieteelliset erittelyt komissiolle ennen 1 päivää huhtikuuta 1998.”[tark. 417] |
| --- | --- |

2)

Korvataan 34 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”7.   Saapuessaan soveltuvaan pysähdyspaikkaan

  Kun ajopiirturi ei kykene automaattisesti kirjaamaan rajanylitystä,
  kuljettajan on
  ensimmäiseen mahdolliseen ja saatavilla olevaan pysähdyspaikkaan saapuessaan
  syötettävä digitaaliseen ajopiirturiin niiden maiden tunnukset, joissa hän aloittaa ja lopettaa vuorokautisen työjaksonsa, ja se, missä ja milloin hän on ylittänyt rajan ajoneuvossa.
  Sen jälkeen kun raja uuteen maahan on ylitetty, on maan tunnus merkittävä ajopiirturiin otsakkeen ’BEGIN’ alle.
  Jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden alueella kuljetustoimintoja suorittavien ajoneuvojen kuljettajien on lisättävä maan tunnukseen tarkemmat maantieteelliset erittelyt, edellyttäen että kyseiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet nämä tarkemmat maantieteelliset erittelyt komissiolle ennen 1 päivää huhtikuuta 1998.”[tark. 417]

| 2 a) | Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”7 a.
     
  Kuljettajille on tarjottava koulutusta ajopiirturin asianmukaisesta käytöstä täysimääräisen hyödyn saamiseksi laitteesta. Kuljettajan ei pidä olla vastuussa koulutuksen kustannuksista, vaan työnantajan on vastattava niistä.” [tark. 418] |
| --- | --- |

2 a)

2 a)

Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:

”7 a.
     
  Kuljettajille on tarjottava koulutusta ajopiirturin asianmukaisesta käytöstä täysimääräisen hyödyn saamiseksi laitteesta. Kuljettajan ei pidä olla vastuussa koulutuksen kustannuksista, vaan työnantajan on vastattava niistä.” [tark. 418]

| 2 b) | Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”7 b.
     
  Mahdollisimman suuri määrä valvontaviranomaisia olisi koulutettava ajopiirturin asianmukaiseen lukemiseen ja seurantaan.” [tark. 419] |
| --- | --- |

2 b)

2 b)

Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:

”7 b.
     
  Mahdollisimman suuri määrä valvontaviranomaisia olisi koulutettava ajopiirturin asianmukaiseen lukemiseen ja seurantaan.” [tark. 419]

| 2 c) | Korvataan 36 artiklan 1 kohdan i alakohta seuraavasti:








  ”i) | kuluvan vuorokauden piirturilevyt sekä kuljettajan edellisten
  56
   päivän kuluessa käyttämät piirturilevyt;”. [tark. 420] |
| --- | --- | --- |

2 c)

2 c)

Korvataan 36 artiklan 1 kohdan i alakohta seuraavasti:

Korvataan 36 artiklan 1 kohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

kuluvan vuorokauden piirturilevyt sekä kuljettajan edellisten
  56
   päivän kuluessa käyttämät piirturilevyt;”. [tark. 420]

56

”. [tark. 420]

| 2 d) | Korvataan 36 artiklan 1 kohdan iii alakohta seuraavasti:








  ”iii) | kaikki sellaiset käsin tehdyt merkinnät ja tulosteet kuluvalta vuorokaudelta ja edeltäviltä
  56
   päivältä, joita tässä asetuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 561/2006 edellytetään.” [tark. 421] |
| --- | --- | --- |

2 d)

2 d)

Korvataan 36 artiklan 1 kohdan iii alakohta seuraavasti:

Korvataan 36 artiklan 1 kohdan iii alakohta seuraavasti:

”iii)

kaikki sellaiset käsin tehdyt merkinnät ja tulosteet kuluvalta vuorokaudelta ja edeltäviltä
  56
   päivältä, joita tässä asetuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 561/2006 edellytetään.” [tark. 421]

56

” [tark. 421]

| 2 e) | Korvataan 36 artiklan 2 kohdan ii alakohta seuraavasti:








  ”ii) | kaikki sellaiset käsin tehdyt merkinnät ja tulosteet kuluvalta vuorokaudelta ja edeltäviltä
  56
   päivältä, joita tässä asetuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 561/2006 edellytetään;”.; [tark. 422] |
| --- | --- | --- |

2 e)

2 e)

Korvataan 36 artiklan 2 kohdan ii alakohta seuraavasti:

Korvataan 36 artiklan 2 kohdan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

kaikki sellaiset käsin tehdyt merkinnät ja tulosteet kuluvalta vuorokaudelta ja edeltäviltä
  56
   päivältä, joita tässä asetuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 561/2006 edellytetään;”.; [tark. 422]

56

”.; [tark. 422]

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45.

1

(2)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 35).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/15/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 35).

8

(9)  Neuvoston direktiivi 92/6/ETY, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisesta ja käytöstä yhteisössä (EYVL L 57, 2.3.1992, s. 27).

9

(10)  
  Neuvoston direktiivi 92/106/ETY, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 368, 17.12.1992, s. 38).

10

Neuvoston direktiivi 92/106/ETY, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 368, 17.12.1992, s. 38).

(11)  
  Jos oletetaan, että maantiepaketti tulee voimaan vuonna 2019, älykästä ajopiirturia koskevan komission täytäntöönpanosäädöksen 2. versio vuoteen 2019/2020 mennessä (katso alla oleva 11 artikla), minkä jälkeen jälkiasennuksiin sovelletaan porrastettua lähestymistapaa.

11

Jos oletetaan, että maantiepaketti tulee voimaan vuonna 2019, älykästä ajopiirturia koskevan komission täytäntöönpanosäädöksen 2. versio vuoteen 2019/2020 mennessä (katso alla oleva 11 artikla), minkä jälkeen jälkiasennuksiin sovelletaan porrastettua lähestymistapaa.

(12)  
  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöön panemisesta (EUVL L 139, 26.5.2016, s. 1).

12

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöön panemisesta (EUVL L 139, 26.5.2016, s. 1).

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/59 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/59

---

P8_TA(2019)0341

Maantieliikennealan kehitykseen mukauttaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi alan kehitykseen (COM(2017)0281 – C8-0169/2017 – 2017/0123(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0281), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0281),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0169/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0169/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. tammikuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. tammikuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0204/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0204/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 38.

(2)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

---

P8_TC1-COD(2017)0123

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi alan kehitykseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Asetusten (EY) N:o 1071/2009 (4) ja (EY) N:o 1072/2009 (5) täytäntöönpanosta saadun kokemuksen mukaan näiden asetusten säännöksissä vahvistettuja sääntöjä olisi parannettava monelta osin. |
| --- | --- |

(1)

Asetusten (EY) N:o 1071/2009 (4) ja (EY) N:o 1072/2009 (5) täytäntöönpanosta saadun kokemuksen mukaan näiden asetusten säännöksissä vahvistettuja sääntöjä olisi parannettava monelta osin.

| (2) | Ellei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyä koskevia sääntöjä ei nykyisellään sovelleta yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa
  , perävaunut mukaan lukien,
  on enintään 3,5 tonnia. Sekä kansallista että kansainvälistä liikennettä harjoittavien Tällaisten yritysten määrä on ollut kasvussa. Tästä syystä useat jäsenvaltiot ovat päättäneet soveltaa asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 vahvistettuja, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyä koskevia sääntöjä näihin yrityksiin. Tämä säännös olisi poistettava, jotta ajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, harjoitettavan liikenteen alalla voidaan varmistaa ammattimaisuuden vähimmäistaso yhteisillä säännöillä ja lähentää siten kilpailuedellytyksiä toimijoiden välillä, kun taas tosiasiallista ja pysyvää toimipaikkaa sekä asianmukaista vakavaraisuutta koskevat vaatimukset olisi tehtävä pakollisiksi.

  Mahdollisten porsaanreikien välttämiseksi ja ammattimaisuuden vähimmäistason varmistamiseksi alalla, jossa kansainvälisessä liikenteessä käytettävien moottoriajoneuvojen sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia, olisi yhteisiä sääntöjä noudattaen ja siten toimijoiden välisiä kilpailuedellytyksiä lähentäen sovellettava yhtäläisesti maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamista koskevia vaatimuksia ja vältettävä samalla suhteetonta hallinnollista rasitetta. Koska tätä asetusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin yrityksiin, jotka kuljettavat tavaroita toisen lukuun, yritykset, jotka harjoittava kuljetusliikennettä omaan lukuunsa, eivät kuulu tämän säännöksen soveltamisalaan. [tark. 110] |
| --- | --- |

(2)

Ellei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyä koskevia sääntöjä ei nykyisellään sovelleta yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa
  , perävaunut mukaan lukien,
  on enintään 3,5 tonnia. Sekä kansallista että kansainvälistä liikennettä harjoittavien Tällaisten yritysten määrä on ollut kasvussa. Tästä syystä useat jäsenvaltiot ovat päättäneet soveltaa asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 vahvistettuja, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyä koskevia sääntöjä näihin yrityksiin. Tämä säännös olisi poistettava, jotta ajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, harjoitettavan liikenteen alalla voidaan varmistaa ammattimaisuuden vähimmäistaso yhteisillä säännöillä ja lähentää siten kilpailuedellytyksiä toimijoiden välillä, kun taas tosiasiallista ja pysyvää toimipaikkaa sekä asianmukaista vakavaraisuutta koskevat vaatimukset olisi tehtävä pakollisiksi.

  Mahdollisten porsaanreikien välttämiseksi ja ammattimaisuuden vähimmäistason varmistamiseksi alalla, jossa kansainvälisessä liikenteessä käytettävien moottoriajoneuvojen sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia, olisi yhteisiä sääntöjä noudattaen ja siten toimijoiden välisiä kilpailuedellytyksiä lähentäen sovellettava yhtäläisesti maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamista koskevia vaatimuksia ja vältettävä samalla suhteetonta hallinnollista rasitetta. Koska tätä asetusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin yrityksiin, jotka kuljettavat tavaroita toisen lukuun, yritykset, jotka harjoittava kuljetusliikennettä omaan lukuunsa, eivät kuulu tämän säännöksen soveltamisalaan. [tark. 110]

| (2 a) | Komission vaikutustenarvioinnin mukaan yrityksille syntyy säästöjä 2,7–5,2 miljardia euroa kaudella 2020–2035. [tark. 111] |
| --- | --- |

(2 a)

Komission vaikutustenarvioinnin mukaan yrityksille syntyy säästöjä 2,7–5,2 miljardia euroa kaudella 2020–2035. [tark. 111]

| (3) | Jäsenvaltiot voivat nykyisellään asettaa maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittajaksi pääsylle asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 asetuksessa täsmennettyjen vaatimusten lisäksi muitakin vaatimuksia. Tämä mahdollisuus ei ole osoittautunut välttämättömäksi, ja se on johtanut eroihin ammattiin pääsyn edellytyksissä. Sen vuoksi siitä olisi luovuttava. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat nykyisellään asettaa maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittajaksi pääsylle asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 asetuksessa täsmennettyjen vaatimusten lisäksi muitakin vaatimuksia. Tämä mahdollisuus ei ole osoittautunut välttämättömäksi, ja se on johtanut eroihin ammattiin pääsyn edellytyksissä. Sen vuoksi siitä olisi luovuttava.

| (4) | On tarpeen varmistaa, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneet

  Niin sanottujen postilaatikkoyhtiöiden torjumiseksi ja reilun kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi sisämarkkinoilla tarvitaan selkeämpiä toimipaikkaa koskevia kriteereitä, tehokkaampaa seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa sekä jäsenvaltioiden välistä tehokkaampaa yhteistyötä. Johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden
  maantieliikenteen harjoittajat ovat

  harjoittajien olisi oltava
  tosiasiallisesti ja jatkuvasti läsnä kyseisessä jäsenvaltiossa ja harjoittavat

  niiden olisi harjoitettava liikennetoimintaansa ja merkittävää
  toimintaansa
  tosiasiallisesti
  sieltä käsin. Tästä syystä ja kokemuksen perusteella on tarpeen selkeyttää
  ja vahvistaa
  tosiasiallista ja pysyvää toimipaikkaa koskevia säännöksiä
  samalla kun vältetään suhteetonta hallinnollista rasitetta
  . [tark. 112] |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen varmistaa, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneet

  Niin sanottujen postilaatikkoyhtiöiden torjumiseksi ja reilun kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi sisämarkkinoilla tarvitaan selkeämpiä toimipaikkaa koskevia kriteereitä, tehokkaampaa seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa sekä jäsenvaltioiden välistä tehokkaampaa yhteistyötä. Johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden
  maantieliikenteen harjoittajat ovat

  harjoittajien olisi oltava
  tosiasiallisesti ja jatkuvasti läsnä kyseisessä jäsenvaltiossa ja harjoittavat

  niiden olisi harjoitettava liikennetoimintaansa ja merkittävää
  toimintaansa
  tosiasiallisesti
  sieltä käsin. Tästä syystä ja kokemuksen perusteella on tarpeen selkeyttää
  ja vahvistaa
  tosiasiallista ja pysyvää toimipaikkaa koskevia säännöksiä
  samalla kun vältetään suhteetonta hallinnollista rasitetta
  . [tark. 112]

| (5) | Sikäli kun ammattiin pääsy riippuu asianomaisen yrityksen hyvästä maineesta, on tarpeen antaa selvennyksiä henkilöistä, joiden käyttäytyminen on otettava huomioon, sekä hallinnollisista menettelyistä, joita on noudatettava, ja ajasta, joka hyvän maineensa menettäneen liikenteestä vastaavan henkilön on odotettava, ennen kuin hänen maineensa voidaan palauttaa. |
| --- | --- |

(5)

Sikäli kun ammattiin pääsy riippuu asianomaisen yrityksen hyvästä maineesta, on tarpeen antaa selvennyksiä henkilöistä, joiden käyttäytyminen on otettava huomioon, sekä hallinnollisista menettelyistä, joita on noudatettava, ja ajasta, joka hyvän maineensa menettäneen liikenteestä vastaavan henkilön on odotettava, ennen kuin hänen maineensa voidaan palauttaa.

| (6) | Koska kansallisten verosääntöjen vakavat rikkomiset voivat merkittävästi haitata tasapuolisen kilpailun edellytyksiä maanteiden tavaraliikenteen alalla, tällaiset rikkomukset olisi lisättävä hyvän maineen arvioimisen kannalta merkityksellisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

(6)

Koska kansallisten verosääntöjen vakavat rikkomiset voivat merkittävästi haitata tasapuolisen kilpailun edellytyksiä maanteiden tavaraliikenteen alalla, tällaiset rikkomukset olisi lisättävä hyvän maineen arvioimisen kannalta merkityksellisiin seikkoihin.

| (7) | Koska työntekijöiden lähettämistä koskevien EU:n sääntöjen ja sopimusvelvoitteisiin sovellettavan lainsäädännön vakavilla rikkomisilla voi olla merkittävä vaikutus maanteiden tavaraliikenteen alaan
  , kabotaasiin
  sekä työntekijöiden sosiaaliseen suojeluun, tällaiset rikkomukset olisi lisättävä hyvän maineen arvioimisen kannalta merkityksellisiin seikkoihin. [tark. 113] |
| --- | --- |

(7)

Koska työntekijöiden lähettämistä koskevien EU:n sääntöjen ja sopimusvelvoitteisiin sovellettavan lainsäädännön vakavilla rikkomisilla voi olla merkittävä vaikutus maanteiden tavaraliikenteen alaan
  , kabotaasiin
  sekä työntekijöiden sosiaaliseen suojeluun, tällaiset rikkomukset olisi lisättävä hyvän maineen arvioimisen kannalta merkityksellisiin seikkoihin. [tark. 113]

| (8) | Kun otetaan huomioon, kuinka tärkeää on, että kilpailu markkinoilla on tasapuolista, asiaa koskevien unionin sääntöjen rikkomiset olisi otettava huomioon arvioitaessa liikenteestä vastaavien henkilöiden ja kuljetusyritysten hyvää mainetta. Lisäksi olisi selkeytettävä, että komissiolla on valta määritellä asianomaisten rikkomusten vakavuusaste. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon, kuinka tärkeää on, että kilpailu markkinoilla on tasapuolista, asiaa koskevien unionin sääntöjen rikkomiset olisi otettava huomioon arvioitaessa liikenteestä vastaavien henkilöiden ja kuljetusyritysten hyvää mainetta. Lisäksi olisi selkeytettävä, että komissiolla on valta määritellä asianomaisten rikkomusten vakavuusaste.

| (9) | Kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on ollut vaikeuksia määrittää asiakirjat, joita kuljetusyritykset voivat esittää vakavaraisuutensa todistamiseksi, varsinkin silloin kun varmennettua tilinpäätöstä ei ole. Vakavaraisuuden todistamiseen vaadittavia todisteita koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä. |
| --- | --- |

(9)

Kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on ollut vaikeuksia määrittää asiakirjat, joita kuljetusyritykset voivat esittää vakavaraisuutensa todistamiseksi, varsinkin silloin kun varmennettua tilinpäätöstä ei ole. Vakavaraisuuden todistamiseen vaadittavia todisteita koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä.

| (10) | Yrityksille, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia,
  ja joita käytetään kansainvälisissä kuljetuksissa,
  olisi asetettava vakavaraisuuden vähimmäistaso sen varmistamiseksi, että niillä on riittävät varat harjoittaa liikennettä vakaalta ja pitkäaikaiselta pohjalta. Koska tällainen

  näillä ajoneuvoilla harjoitettu
  toiminta on kuitenkin yleensä laajuudeltaan rajoitettua, sitä koskevien vaatimusten olisi oltava vähemmän vaativia kuin vaatimukset, joita sovelletaan toimijoihin, jotka harjoittavat toimintaansa mainitun rajan ylittävillä ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä. [tark. 114] |
| --- | --- |

(10)

Yrityksille, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia,
  ja joita käytetään kansainvälisissä kuljetuksissa,
  olisi asetettava vakavaraisuuden vähimmäistaso sen varmistamiseksi, että niillä on riittävät varat harjoittaa liikennettä vakaalta ja pitkäaikaiselta pohjalta. Koska tällainen

  näillä ajoneuvoilla harjoitettu
  toiminta on kuitenkin yleensä laajuudeltaan rajoitettua, sitä koskevien vaatimusten olisi oltava vähemmän vaativia kuin vaatimukset, joita sovelletaan toimijoihin, jotka harjoittavat toimintaansa mainitun rajan ylittävillä ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä. [tark. 114]

| (11) | Liikenteenharjoittajista kansallisissa sähköisissä rekistereissä olevien tietojen olisi oltava mahdollisimman täydellisiä,

  täydellisiä ja ajantasaisia
  , jotta asianomaisten sääntöjen täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset saavat riittävän kuvan tarkastuksen kohteena olevista liikenteenharjoittajista. Erityisesti ne tiedot, jotka koskevat liikenteenharjoittajan käytössä olevien ajoneuvojen rekisterinumeroita, palkattujen työntekijöiden määrää, riskiluokitusta ja rahoitusasemaa,

  riskiluokitusta
  , helpottavat asetusten (EY) N:o 1071/2009 ja (EY) N:o 1072/2009
  sekä unionin muiden
  säännösten täytäntöönpanon kansallisesti

  kansallista
  ja rajojen yli tapahtuvaa valvontaa.
  Jotta lisäksi voidaan antaa lainvalvontaviranomaisille, myös tienvarsitarkastuksia suorittaville viranomaisille, selkeä ja kattava yleiskuva tarkastettavista liikenteen toimijoista, niille olisi annettava suora ja reaaliaikainen pääsy kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin. Siksi kansallisten sähköisten rekisterien olisi oltava aidosti yhteentoimivia ja kaikkien jäsenvaltioiden kaikilla nimetyillä valvontaviranomaisilla olisi oltava suora ja reaaliaikainen pääsy niiden sisältämiin tietoihin.
  Sen vuoksi kansallista sähköistä rekisteriä koskevia sääntöjä olisi muutettava. [tark. 115] |
| --- | --- |

(11)

Liikenteenharjoittajista kansallisissa sähköisissä rekistereissä olevien tietojen olisi oltava mahdollisimman täydellisiä,

  täydellisiä ja ajantasaisia
  , jotta asianomaisten sääntöjen täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset saavat riittävän kuvan tarkastuksen kohteena olevista liikenteenharjoittajista. Erityisesti ne tiedot, jotka koskevat liikenteenharjoittajan käytössä olevien ajoneuvojen rekisterinumeroita, palkattujen työntekijöiden määrää, riskiluokitusta ja rahoitusasemaa,

  riskiluokitusta
  , helpottavat asetusten (EY) N:o 1071/2009 ja (EY) N:o 1072/2009
  sekä unionin muiden
  säännösten täytäntöönpanon kansallisesti

  kansallista
  ja rajojen yli tapahtuvaa valvontaa.
  Jotta lisäksi voidaan antaa lainvalvontaviranomaisille, myös tienvarsitarkastuksia suorittaville viranomaisille, selkeä ja kattava yleiskuva tarkastettavista liikenteen toimijoista, niille olisi annettava suora ja reaaliaikainen pääsy kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin. Siksi kansallisten sähköisten rekisterien olisi oltava aidosti yhteentoimivia ja kaikkien jäsenvaltioiden kaikilla nimetyillä valvontaviranomaisilla olisi oltava suora ja reaaliaikainen pääsy niiden sisältämiin tietoihin.
  Sen vuoksi kansallista sähköistä rekisteriä koskevia sääntöjä olisi muutettava. [tark. 115]

| (12) | Asetuksen (EY) N:o 1071/2009 liitteessä IV säädetyn vuorokautisen ajoaikarajoituksen ylittämistä koskevan vakavimman rikkomuksen määritelmä ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 (6) asiaa koskevaa säännöstä. Tämä epäjohdonmukaisuus aiheuttaa epävarmuutta ja toisistaan eroavia käytäntöjä kansallisten viranomaisten keskuudessa, mikä johtaa ongelmiin kyseisten sääntöjen täytäntöönpanon valvonnassa. Määritelmää olisi siksi selkeytettävä näiden kahden asetuksen välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksen (EY) N:o 1071/2009 liitteessä IV säädetyn vuorokautisen ajoaikarajoituksen ylittämistä koskevan vakavimman rikkomuksen määritelmä ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 (6) asiaa koskevaa säännöstä. Tämä epäjohdonmukaisuus aiheuttaa epävarmuutta ja toisistaan eroavia käytäntöjä kansallisten viranomaisten keskuudessa, mikä johtaa ongelmiin kyseisten sääntöjen täytäntöönpanon valvonnassa. Määritelmää olisi siksi selkeytettävä näiden kahden asetuksen välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

| (13) | Muun kuin jäsenvaltiosta peräisin olevan liikenteenharjoittajan vastaanottavassa jäsenvaltiossa tilapäisesti harjoittamaa kansallista liikennettä (”kabotaasi”) koskevien sääntöjen olisi oltava selkeitä ja yksinkertaisia ja niiden täytäntöönpanon valvonnan helppoa, ja samalla olisi säilytettävä tähän mennessä saavutettu taso sääntöjen purkamisessa. [tark. 116] |
| --- | --- |

(13)

Muun kuin jäsenvaltiosta peräisin olevan liikenteenharjoittajan vastaanottavassa jäsenvaltiossa tilapäisesti harjoittamaa kansallista liikennettä (”kabotaasi”) koskevien sääntöjen olisi oltava selkeitä ja yksinkertaisia ja niiden täytäntöönpanon valvonnan helppoa, ja samalla olisi säilytettävä tähän mennessä saavutettu taso sääntöjen purkamisessa. [tark. 116]

| (14) | Turhien ajojen välttämiseksi kabotaasimatkat olisi sallittava soveltaen tiettyjä rajoituksia vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
  Tätä tarkoitusta varten sekä tarkastusten helpottamiseksi ja epävarmuuden poistamiseksi kansainvälisten kuljetusten jälkeisten kabotaasimatkojen lukumäärää koskeva rajoitus olisi poistettava ja vähennettävä sen sijaan tällaisiin matkoihin käytettävissä olevien päivien lukumäärää. [tark. 117] |
| --- | --- |

(14)

Turhien ajojen välttämiseksi kabotaasimatkat olisi sallittava soveltaen tiettyjä rajoituksia vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
  Tätä tarkoitusta varten sekä tarkastusten helpottamiseksi ja epävarmuuden poistamiseksi kansainvälisten kuljetusten jälkeisten kabotaasimatkojen lukumäärää koskeva rajoitus olisi poistettava ja vähennettävä sen sijaan tällaisiin matkoihin käytettävissä olevien päivien lukumäärää. [tark. 117]

| (14 a) | Kabotaasimatkoihin käytettävissä olevaa ajanjaksoa yhdessä vastaanottavassa jäsenvaltiossa olisi lyhennettävä, jotta voidaan estää kabotaasimatkojen järjestelmällinen toteuttaminen, mikä voisi synnyttää kansallisia markkinoita vääristävän pysyvän tai jatkuvan toiminnan. Lisäksi liikenteenharjoittajat eivät saisi toteuttaa uusia kabotaasimatkoja saman vastaanottavan jäsenvaltioin alueella tietyn ajanjakson aikana ja siihen asti kunnes ne ovat suorittaneet uuden kansainvälisen kuljetuksen siitä jäsenvaltiosta, johon yritys on sijoittautunut. Tämä säännös ei vaikuta kansainvälisen liikenteen harjoittamiseen. [tark. 118] |
| --- | --- |

(14 a)

Kabotaasimatkoihin käytettävissä olevaa ajanjaksoa yhdessä vastaanottavassa jäsenvaltiossa olisi lyhennettävä, jotta voidaan estää kabotaasimatkojen järjestelmällinen toteuttaminen, mikä voisi synnyttää kansallisia markkinoita vääristävän pysyvän tai jatkuvan toiminnan. Lisäksi liikenteenharjoittajat eivät saisi toteuttaa uusia kabotaasimatkoja saman vastaanottavan jäsenvaltioin alueella tietyn ajanjakson aikana ja siihen asti kunnes ne ovat suorittaneet uuden kansainvälisen kuljetuksen siitä jäsenvaltiosta, johon yritys on sijoittautunut. Tämä säännös ei vaikuta kansainvälisen liikenteen harjoittamiseen. [tark. 118]

| (15) | Sääntöjen täytäntöönpanon tosiasiallinen ja tehokas valvonta on ennakkoedellytys tasapuoliselle kilpailulle sisämarkkinoilla. Valvontavälineiden digitalisoinnin jatkaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vapauttaa valvontakapasiteettia, vähentää kansainvälisten liikenteenharjoittajien ja erityisesti pk-yritysten tarpeetonta hallinnollista taakkaa, kohdistaa valvonta paremmin suuririskisiin liikenteenharjoittajiin ja havaita vilpilliset käytännöt. Jotta kuljetusasiakirjat voisivat olla paperittomia, tulevaisuudessa sääntönä olisi oltava, että käytetään sähköisiä asiakirjoja ja erityisesti tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaista sähköistä rahtikirjaa.
  Olisi selkeytettävä, millä tavoin maantieliikenteen harjoittajat voivat osoittaa kabotaasiliikennettä koskevien sääntöjen noudattamisen. Sähköisten kuljetustietojen käyttö ja toimittaminen olisi tunnustettava sellaisiksi tavoiksi, jolloin asianmukaisten todisteiden toimittaminen ja niiden käsittely toimivaltaisessa viranomaisessa yksinkertaistuvat. Tiedot olisi toimitettava sellaisessa muodossa, jolla varmistetaan tietojen luotettavuus ja aitous. Koska kuljetuksessa ja logistiikassa käytetään yhä enemmän tehokasta sähköistä tiedonvaihtoa, on tärkeä varmistaa johdonmukaisuus sääntelykehysten sekä hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista koskevien sääntöjen välillä. [tark. 119] |
| --- | --- |

(15)

Sääntöjen täytäntöönpanon tosiasiallinen ja tehokas valvonta on ennakkoedellytys tasapuoliselle kilpailulle sisämarkkinoilla. Valvontavälineiden digitalisoinnin jatkaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vapauttaa valvontakapasiteettia, vähentää kansainvälisten liikenteenharjoittajien ja erityisesti pk-yritysten tarpeetonta hallinnollista taakkaa, kohdistaa valvonta paremmin suuririskisiin liikenteenharjoittajiin ja havaita vilpilliset käytännöt. Jotta kuljetusasiakirjat voisivat olla paperittomia, tulevaisuudessa sääntönä olisi oltava, että käytetään sähköisiä asiakirjoja ja erityisesti tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaista sähköistä rahtikirjaa.
  Olisi selkeytettävä, millä tavoin maantieliikenteen harjoittajat voivat osoittaa kabotaasiliikennettä koskevien sääntöjen noudattamisen. Sähköisten kuljetustietojen käyttö ja toimittaminen olisi tunnustettava sellaisiksi tavoiksi, jolloin asianmukaisten todisteiden toimittaminen ja niiden käsittely toimivaltaisessa viranomaisessa yksinkertaistuvat. Tiedot olisi toimitettava sellaisessa muodossa, jolla varmistetaan tietojen luotettavuus ja aitous. Koska kuljetuksessa ja logistiikassa käytetään yhä enemmän tehokasta sähköistä tiedonvaihtoa, on tärkeä varmistaa johdonmukaisuus sääntelykehysten sekä hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista koskevien sääntöjen välillä. [tark. 119]

| (15 a) | Erityisen tärkeää on ottaa pikaisesti käyttöön älykäs ajopiirturi, koska sen avulla valvontaviranomaiset voisivat toteuttaa tienvarsitarkastuksia rikkomusten ja poikkeamien havaitsemiseksi aiempaa nopeammin ja tehokkaammin, mikä parantaisi tämän asetuksen täytäntöönpanoa. [tark. 120] |
| --- | --- |

(15 a)

Erityisen tärkeää on ottaa pikaisesti käyttöön älykäs ajopiirturi, koska sen avulla valvontaviranomaiset voisivat toteuttaa tienvarsitarkastuksia rikkomusten ja poikkeamien havaitsemiseksi aiempaa nopeammin ja tehokkaammin, mikä parantaisi tämän asetuksen täytäntöönpanoa. [tark. 120]

| (16) | Kuljetusyrityksiä sitovat kansainvälisiä kuljetuksia koskevat säännöt, joiden rikkomisesta on niille seurauksia. Kuljetuspalveluja maantieliikenteen tavaraliikenteen harjoittajilta sopimussuhteisesti hankkivien yritysten väärinkäytösten estämiseksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin säädettävä myös
  lähettäjille,
  rahtaajille
  , huolitsijoille, hankkijoille
  ja huolitsijoille

  alihankkijoille
  määrättävistä seuraamuksista silloin, jos ne tietoisesti tilaavat kuljetuspalveluja, joihin

  tietävät, että niiden tilaamiin kuljetuspalveluihin
  liittyy asetuksen (EY) N:o 1072/2009 säännösten rikkomista.
  Kun kuljetuspalveluja hankkivat yritykset tilaavat näitä palveluja kuljetusyrityksiltä, joilla on alhainen riskiluokitus, niiden vastuuvelvollisuutta olisi vähennettävä. [tark. 121] |
| --- | --- |

(16)

Kuljetusyrityksiä sitovat kansainvälisiä kuljetuksia koskevat säännöt, joiden rikkomisesta on niille seurauksia. Kuljetuspalveluja maantieliikenteen tavaraliikenteen harjoittajilta sopimussuhteisesti hankkivien yritysten väärinkäytösten estämiseksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin säädettävä myös
  lähettäjille,
  rahtaajille
  , huolitsijoille, hankkijoille
  ja huolitsijoille

  alihankkijoille
  määrättävistä seuraamuksista silloin, jos ne tietoisesti tilaavat kuljetuspalveluja, joihin

  tietävät, että niiden tilaamiin kuljetuspalveluihin
  liittyy asetuksen (EY) N:o 1072/2009 säännösten rikkomista.
  Kun kuljetuspalveluja hankkivat yritykset tilaavat näitä palveluja kuljetusyrityksiltä, joilla on alhainen riskiluokitus, niiden vastuuvelvollisuutta olisi vähennettävä. [tark. 121]

| (16 a) | Ehdotetulla Euroopan työviranomaisella pyritään tukemaan ja helpottamaan kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, jotta asiaan liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan valvoa tehokkaasti. Työviranomaisella voi olla tärkeä rooli tämän asetuksen täytäntöönpanon tukemisessa ja edistämisessä, kun se auttaa toimivaltaisia viranomaisia vaihtamaan tietoja, tukee jäsenvaltioiden valmiuksien kehittämistä henkilöstön vaihdon ja koulutuksen avulla ja avustaa jäsenvaltioita järjestämään yhteisiä tarkastuksia. Näin vahvistettaisiin jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, kehitettäisiin tehokasta yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten välillä ja autettaisiin torjumaan petoksia ja sääntöjen väärinkäyttöä. [tark. 122] |
| --- | --- |

(16 a)

Ehdotetulla Euroopan työviranomaisella pyritään tukemaan ja helpottamaan kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, jotta asiaan liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan valvoa tehokkaasti. Työviranomaisella voi olla tärkeä rooli tämän asetuksen täytäntöönpanon tukemisessa ja edistämisessä, kun se auttaa toimivaltaisia viranomaisia vaihtamaan tietoja, tukee jäsenvaltioiden valmiuksien kehittämistä henkilöstön vaihdon ja koulutuksen avulla ja avustaa jäsenvaltioita järjestämään yhteisiä tarkastuksia. Näin vahvistettaisiin jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, kehitettäisiin tehokasta yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten välillä ja autettaisiin torjumaan petoksia ja sääntöjen väärinkäyttöä. [tark. 122]

| (16 b) | Tieliikennelainsäädäntöä olisi vahvistettava, jotta varmistetaan Rooma I -asetuksen asianmukainen soveltaminen ja täytäntöönpano siten, että työsopimuksissa otetaan huomioon työntekijöiden tavanomainen työpaikka. Rooma I -asetusta täydentävät ja siihen suoraan yhteydessä ovat asetuksen (EY) N:o 1071/2009 perussäännökset, joiden tarkoituksena on torjua postilaatikkoyhtiöitä ja varmistaa yritysten sijoittautumista koskevat asianmukaiset kriteerit. Näitä sääntöjä on vahvistettava, jotta taataan työntekijöiden oikeudet, kun he työskentelevät tilapäisesti tavanomaisen työskentelyvaltionsa ulkopuolella, ja jotta varmistetaan liikenteenharjoittajien välinen oikeudenmukainen kilpailu. [tark. 123] |
| --- | --- |

(16 b)

Tieliikennelainsäädäntöä olisi vahvistettava, jotta varmistetaan Rooma I -asetuksen asianmukainen soveltaminen ja täytäntöönpano siten, että työsopimuksissa otetaan huomioon työntekijöiden tavanomainen työpaikka. Rooma I -asetusta täydentävät ja siihen suoraan yhteydessä ovat asetuksen (EY) N:o 1071/2009 perussäännökset, joiden tarkoituksena on torjua postilaatikkoyhtiöitä ja varmistaa yritysten sijoittautumista koskevat asianmukaiset kriteerit. Näitä sääntöjä on vahvistettava, jotta taataan työntekijöiden oikeudet, kun he työskentelevät tilapäisesti tavanomaisen työskentelyvaltionsa ulkopuolella, ja jotta varmistetaan liikenteenharjoittajien välinen oikeudenmukainen kilpailu. [tark. 123]

| (17) | Koska tässä asetuksessa tehdään yhdenmukaistusta tietyillä aloilla, joita ei vielä ole yhdenmukaistettu unionin lainsäädännössä, erityisesti kevyillä hyötyajoneuvoilla harjoitettavan kuljetuksen ja täytäntöönpanon valvontakäytäntöjen osalta, asetuksen tavoitteita eli kilpailuolosuhteiden lähentämistä ja täytäntöönpanon valvonnan parantamista ei voida saavuttaa riittävästi jäsenvaltioiden tasolla vaan näiden tavoitteiden luonteen ja maantieliikenteen rajat ylittävän luonteen vuoksi ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(17)

Koska tässä asetuksessa tehdään yhdenmukaistusta tietyillä aloilla, joita ei vielä ole yhdenmukaistettu unionin lainsäädännössä, erityisesti kevyillä hyötyajoneuvoilla harjoitettavan kuljetuksen ja täytäntöönpanon valvontakäytäntöjen osalta, asetuksen tavoitteita eli kilpailuolosuhteiden lähentämistä ja täytäntöönpanon valvonnan parantamista ei voida saavuttaa riittävästi jäsenvaltioiden tasolla vaan näiden tavoitteiden luonteen ja maantieliikenteen rajat ylittävän luonteen vuoksi ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (18) | Jotta markkinoiden kehitys ja tekninen edistys voidaan ottaa huomioon, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan (mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä, joilla muutetaan asetuksen (EY) N:o 1071/2009 liitteitä I, II ja III, täydennetään mainittua asetusta laatimalla luettelo sellaisten vakavien rikkomusten luokista, tyypeistä ja vakavuusasteista, jotka saman asetuksen liitteessä IV vahvistettujen rikkomusten lisäksi voivat johtaa hyvän maineen menetykseen, sekä muutetaan asetuksen (EY) N:o 1072/2009 liitteitä I, II ja III. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi järjestelmällisesti oltava oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(18)

Jotta markkinoiden kehitys ja tekninen edistys voidaan ottaa huomioon, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan (mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä, joilla muutetaan asetuksen (EY) N:o 1071/2009 liitteitä I, II ja III, täydennetään mainittua asetusta laatimalla luettelo sellaisten vakavien rikkomusten luokista, tyypeistä ja vakavuusasteista, jotka saman asetuksen liitteessä IV vahvistettujen rikkomusten lisäksi voivat johtaa hyvän maineen menetykseen, sekä muutetaan asetuksen (EY) N:o 1072/2009 liitteitä I, II ja III. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi järjestelmällisesti oltava oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (19) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1071/2009 ja asetusta (EY) N:o 1072/2009 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(19)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1071/2009 ja asetusta (EY) N:o 1072/2009 olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1071/2009 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 4 kohta seuraavasti:






  i) | poistetaan

  korvataan
  a alakohta
  seuraavasti:
  ;






  ”
  a) | yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 2,4 tonnia; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 4 kohta seuraavasti:

i)

poistetaan

  korvataan
  a alakohta
  seuraavasti:
  ;

”
  a)

yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 2,4 tonnia;

| a a) | yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla ainoastaan kansalliseen liikenteeseen tarkoitetuilla moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia;”; [tark. 124] |
| --- | --- |

a a)

yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla ainoastaan kansalliseen liikenteeseen tarkoitetuilla moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia;”; [tark. 124]

| ii) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | yrityksiin, jotka harjoittavat ainoastaan ei-kaupallista maanteiden henkilöliikennettä tai joiden pääasiallinen toiminta on muu kuin maanteiden henkilöliikenteen harjoittaminen.

  Ainoastaan ei-kaupalliseksi

  Ei-kaupalliseksi
  kuljetukseksi katsotaan kaikenlainen maanteillä tapahtuva kuljetus, josta ei makseta korvausta ja joka ei tuota tuloja, kuten henkilökuljetus hyväntekeväisyystarkoituksessa tai puhdas yksityiskäyttö

  jonka tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa kuljettajalle tai muille tahoille, kuten kuljetuspalvelu, hyväntekeväisyyden tai avustustyön pohjalta
  ;”; [tark. 125] |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

yrityksiin, jotka harjoittavat ainoastaan ei-kaupallista maanteiden henkilöliikennettä tai joiden pääasiallinen toiminta on muu kuin maanteiden henkilöliikenteen harjoittaminen.

Ainoastaan ei-kaupalliseksi

  Ei-kaupalliseksi
  kuljetukseksi katsotaan kaikenlainen maanteillä tapahtuva kuljetus, josta ei makseta korvausta ja joka ei tuota tuloja, kuten henkilökuljetus hyväntekeväisyystarkoituksessa tai puhdas yksityiskäyttö

  jonka tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa kuljettajalle tai muille tahoille, kuten kuljetuspalvelu, hyväntekeväisyyden tai avustustyön pohjalta
  ;”; [tark. 125]

| b) | Lisätään 6 kohta seuraavasti:



  ”6.   Yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, ei sovelleta 3 artiklan 1 kohdan b ja d alakohtaa eikä 4, 6, 8, 9, 14, 19 ja 21 artiklaa.


  Jäsenvaltiot voivat kuitenkin








  a) | vaatia näitä yrityksiä soveltamaan joitakin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista säännöksistä tai niitä kaikkia; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 6 kohta seuraavasti:

”6.   Yrityksiin, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, ei sovelleta 3 artiklan 1 kohdan b ja d alakohtaa eikä 4, 6, 8, 9, 14, 19 ja 21 artiklaa.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin

a)

vaatia näitä yrityksiä soveltamaan joitakin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista säännöksistä tai niitä kaikkia;

| b) | alentaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua rajaa joidenkin tai kaikkien maantiekuljetusluokkien osalta.”
  [tark. 126] |
| --- | --- |

b)

alentaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua rajaa joidenkin tai kaikkien maantiekuljetusluokkien osalta.”
  [tark. 126]

| 2) | Poistetaan 3 artiklan 2 kohta; |
| --- | --- |

2)

Poistetaan 3 artiklan 2 kohta;

| 3) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | yrityksellä on
  oltava toimintansa kannalta asianmukaiset
  tilat, joissa se säilyttää yrityksen keskeisiä asiakirjoja,
  voi saada käyttöönsä ydinliiketoimintansa alkuperäiset asiakirjat joko sähköisessä tai muussa muodossa
  , erityisesti sen kaupallisia sopimuksia,

  kaupalliset sopimukset
  , kirjanpitoon ja henkilöstöhallintoon liittyviä asiakirjoja, työsopimuksia,

  liittyvät asiakirjat, työsopimukset, sosiaaliturvaan liittyvät asiakirjat
  ,
  kabotaasia
  ,
  työntekijöiden lähettämistä sekä
  ajo- ja lepoaikoja koskevia tietoja sisältäviä asiakirjoja sekä muita asiakirjoja,
  sisältävät asiakirjat sekä muut asiakirjat,
  jotka toimivaltaisen viranomaisen on voitava saada käyttöönsä tarkistaakseen tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten noudattamisen.”; [tark. 127] |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

yrityksellä on
  oltava toimintansa kannalta asianmukaiset
  tilat, joissa se säilyttää yrityksen keskeisiä asiakirjoja,
  voi saada käyttöönsä ydinliiketoimintansa alkuperäiset asiakirjat joko sähköisessä tai muussa muodossa
  , erityisesti sen kaupallisia sopimuksia,

  kaupalliset sopimukset
  , kirjanpitoon ja henkilöstöhallintoon liittyviä asiakirjoja, työsopimuksia,

  liittyvät asiakirjat, työsopimukset, sosiaaliturvaan liittyvät asiakirjat
  ,
  kabotaasia
  ,
  työntekijöiden lähettämistä sekä
  ajo- ja lepoaikoja koskevia tietoja sisältäviä asiakirjoja sekä muita asiakirjoja,
  sisältävät asiakirjat sekä muut asiakirjat,
  jotka toimivaltaisen viranomaisen on voitava saada käyttöönsä tarkistaakseen tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten noudattamisen.”; [tark. 127]

oltava toimintansa kannalta asianmukaiset

säilyttää yrityksen keskeisiä asiakirjoja

voi saada käyttöönsä ydinliiketoimintansa alkuperäiset asiakirjat joko sähköisessä tai muussa muodossa

sen kaupallisia sopimuksia,

kaupalliset sopimukset

liittyviä asiakirjoja, työsopimuksia,

liittyvät asiakirjat, työsopimukset, sosiaaliturvaan liittyvät asiakirjat

kabotaasia

työntekijöiden lähettämistä sekä

sisältäviä asiakirjoja sekä muita asiakirjoja

sisältävät asiakirjat sekä muut asiakirjat,

[tark. 127]

| a a) | lisätään alakohta seuraavasti:










  ”a a) | b alakohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoilla tehdään kuljetussopimuksen yhteydessä vähintään yksi tavaroiden lastaus tai tavaroiden purku joka neljäs viikko sijoittautumisjäsenvaltiossa;”; [tark. 128] |
| --- | --- | --- |

a a)

a a)

lisätään alakohta seuraavasti:

lisätään alakohta seuraavasti:

”a a)

”a a)

b alakohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoilla tehdään kuljetussopimuksen yhteydessä vähintään yksi tavaroiden lastaus tai tavaroiden purku joka neljäs viikko sijoittautumisjäsenvaltiossa;”; [tark. 128]

b alakohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoilla tehdään kuljetussopimuksen yhteydessä vähintään yksi tavaroiden lastaus tai tavaroiden purku joka neljäs viikko sijoittautumisjäsenvaltiossa;”;

| b) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | yrityksen on hoidettava tosiasiallisesti ja yhtäjaksoisesti hallinnollista ja kaupallista toimintaansa niin, että sillä on asianmukaiset hallinnolliset

  a alakohdassa tarkoitetut asianmukaiset
  välineet ja toimitilat kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevissa tiloissa.”[tark. 129] |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

yrityksen on hoidettava tosiasiallisesti ja yhtäjaksoisesti hallinnollista ja kaupallista toimintaansa niin, että sillä on asianmukaiset hallinnolliset

  a alakohdassa tarkoitetut asianmukaiset
  välineet ja toimitilat kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevissa tiloissa.”[tark. 129]

asianmukaiset hallinnolliset

a alakohdassa tarkoitetut asianmukaiset

[tark. 129]

| c) | lisätään d alakohta seuraavasti:






  ”d) | yrityksen on hallinnoitava
  tosiasiallisesti ja yhtäjaksoisesti
  b alakohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoilla harjoitettavaa liikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevilla asianmukaisilla teknisillä välineillä;”; [tark. 130] |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään d alakohta seuraavasti:

”d)

yrityksen on hallinnoitava
  tosiasiallisesti ja yhtäjaksoisesti
  b alakohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoilla harjoitettavaa liikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevilla asianmukaisilla teknisillä välineillä;”; [tark. 130]

tosiasiallisesti ja yhtäjaksoisesti

[tark. 130]

| d) | lisätään e alakohta seuraavasti:






  ”e) | yrityksellä on oltava varoja ja palkattua henkilökuntaa oikeassa suhteessa sen toimipaikan toimintaan nähden.”; |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään e alakohta seuraavasti:

”e)

yrityksellä on oltava varoja ja palkattua henkilökuntaa oikeassa suhteessa sen toimipaikan toimintaan nähden.”;

| d a) | lisätään f alakohta seuraavasti:










  ”f) | yrityksellä on oltava suoritetun kuljetustoiminnan ja sijoittautumisjäsenvaltion välinen suora yhteys, varikko ja mahdollisuus käyttää riittäviä pysäköintitiloja niin, että yritys voi käyttää säännöllisesti b kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja.”; [tark. 131] |
| --- | --- | --- |

d a)

d a)

lisätään f alakohta seuraavasti:

lisätään f alakohta seuraavasti:

”f)

”f)

yrityksellä on oltava suoritetun kuljetustoiminnan ja sijoittautumisjäsenvaltion välinen suora yhteys, varikko ja mahdollisuus käyttää riittäviä pysäköintitiloja niin, että yritys voi käyttää säännöllisesti b kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja.”; [tark. 131]

yrityksellä on oltava suoritetun kuljetustoiminnan ja sijoittautumisjäsenvaltion välinen suora yhteys, varikko ja mahdollisuus käyttää riittäviä pysäköintitiloja niin, että yritys voi käyttää säännöllisesti b kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja.”;

| d b) | lisätään g alakohta seuraavasti:










  ”g) | yrityksen on otettava palvelukseen ja työllistettävä kuljettajia kyseisen jäsenvaltion työsopimuksiin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.”; [tark. 132] |
| --- | --- | --- |

d b)

d b)

lisätään g alakohta seuraavasti:

lisätään g alakohta seuraavasti:

”g)

”g)

yrityksen on otettava palvelukseen ja työllistettävä kuljettajia kyseisen jäsenvaltion työsopimuksiin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.”; [tark. 132]

yrityksen on otettava palvelukseen ja työllistettävä kuljettajia kyseisen jäsenvaltion työsopimuksiin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.”;

| d c) | lisätään h alakohta seuraavasti:










  ”h) | yrityksen on varmistettava, että toimipaikka on paikka, jossa tai josta työntekijät tavanomaisesti tekevät työtään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008

   (*1)

  ja/tai Rooman yleissopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

d c)

d c)

lisätään h alakohta seuraavasti:

lisätään h alakohta seuraavasti:

”h)

”h)

yrityksen on varmistettava, että toimipaikka on paikka, jossa tai josta työntekijät tavanomaisesti tekevät työtään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008

   (*1)

  ja/tai Rooman yleissopimuksen mukaisesti.

yrityksen on varmistettava, että toimipaikka on paikka, jossa tai josta työntekijät tavanomaisesti tekevät työtään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008

*1

ja/tai Rooman yleissopimuksen mukaisesti.

(*1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 593/2008, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma I) (EUVL L 177, 4.7.2008, s. 6
  ).”; [tark. 133]"

*1

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 593/2008, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma I) (EUVL L 177, 4.7.2008, s. 6

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Ratkaistessaan, onko yritys täyttänyt hyvämaineisuutta koskevan vaatimuksen, jäsenvaltioiden on otettava huomioon yrityksen, sen liikenteestä vastaavien henkilöiden, toimitusjohtajien, yhtiöiden osalta vastuunalaisten yhtiömiesten, muiden oikeudellisten edustajien ja muiden mahdollisten jäsenvaltion päättämällä tavalla asiaankuuluvien henkilöiden käyttäytyminen. Tässä artiklassa olevat viittaukset tuomioihin, seuraamuksiin tai rikkomuksiin käsittävät itse yritykselle, sen liikenteestä vastaaville henkilöille, toimitusjohtajille, yhtiöiden osalta vastuunalaisille yhtiömiehille, muille oikeudellisille edustajille ja muille mahdollisille jäsenvaltion päättämällä tavalla asiaankuuluville henkilöille annetut tuomiot, heille määrätyt seuraamukset tai heidän tekemänsä rikkomukset.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Ratkaistessaan, onko yritys täyttänyt hyvämaineisuutta koskevan vaatimuksen, jäsenvaltioiden on otettava huomioon yrityksen, sen liikenteestä vastaavien henkilöiden, toimitusjohtajien, yhtiöiden osalta vastuunalaisten yhtiömiesten, muiden oikeudellisten edustajien ja muiden mahdollisten jäsenvaltion päättämällä tavalla asiaankuuluvien henkilöiden käyttäytyminen. Tässä artiklassa olevat viittaukset tuomioihin, seuraamuksiin tai rikkomuksiin käsittävät itse yritykselle, sen liikenteestä vastaaville henkilöille, toimitusjohtajille, yhtiöiden osalta vastuunalaisille yhtiömiehille, muille oikeudellisille edustajille ja muille mahdollisille jäsenvaltion päättämällä tavalla asiaankuuluville henkilöille annetut tuomiot, heille määrätyt seuraamukset tai heidän tekemänsä rikkomukset.”;

| ii) | lisätään kolmannen alakohdan a alakohtaan vii alakohta seuraavasti:






  ”vii) | verolainsäädäntö.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään kolmannen alakohdan a alakohtaan vii alakohta seuraavasti:

”vii)

verolainsäädäntö.”;

| iii) | lisätään kolmannen alakohdan b alakohtaan xi
  , xii
  ja xii

  xiii
  alakohta seuraavasti:






  ”xi) | työntekijöiden lähettäminen; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisätään kolmannen alakohdan b alakohtaan xi
  , xii
  ja xii

  xiii
  alakohta seuraavasti:

, xii

xii

xiii

”xi)

työntekijöiden lähettäminen;

| xii) | sopimusvelvoitteisiin sovellettava laki.; |
| --- | --- |

xii)

sopimusvelvoitteisiin sovellettava laki.;

| xiii) | kabotaasi.
  ”; [tark. 134] |
| --- | --- |

xiii)

xiii)

kabotaasi.
  ”; [tark. 134]

kabotaasi.

; [tark. 134]

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdan soveltamiseksi, kun liikenteestä vastaava henkilö tai kuljetusyritys on yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tuomittu taikka hänelle tai sille on määrätty seuraamuksia jostain liitteessä IV vahvistetuista unionin sääntöjen vakavimmista rikkomuksista, sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava ja saatettava päätökseen sopivalla tavalla ja viipymättä hallinnollinen menettely, johon sisältyy tarvittaessa tarkastus asianomaisen yrityksen tiloissa.
  Tapauksen mukaan liikenteestä vastaavalle henkilölle tai kuljetusyrityksen muille oikeudellisille edustajille on hallinnollisen menettelyn aikana annettava oikeus esittää perustelunsa ja selityksensä.
  Hallinnollisen menettelyn aikana toimivaltainen viranomainen arvioi, olisiko hyvämaineisuuden menetys asianomaisessa tapauksessa suhteeton toimi, kun otetaan huomioon erityisolosuhteet. Toimivaltaisen viranomaisen on kyseisessä arvioinnissa otettava huomioon niiden 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen kansallisten ja unionin sääntöjen vakavien rikkomusten lukumäärä sekä liitteessä IV vahvistettujen unionin sääntöjen vakavimpien rikkomusten lukumäärä, joista liikenteestä vastaava henkilö tai kuljetusyritys on tuomittu tai joista hänelle tai sille on määrätty seuraamuksia. Tällaiset havainnot on perusteltava asianmukaisesti.
  Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että hyvämaineisuuden menetys olisi suhteetonta, sen on annettava päätös, että yrityksellä on edelleen hyvä maine. Päätöksen perustelut on kirjattava kansalliseen rekisteriin. Tällaisten päätösten lukumäärä on ilmoitettava 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa.
  Jos toimivaltainen viranomainen ei katso, että hyvämaineisuuden menetys olisi suhteetonta, tuomio tai seuraamus johtavat hyvämaineisuuden menetykseen.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdan soveltamiseksi, kun liikenteestä vastaava henkilö tai kuljetusyritys on yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tuomittu taikka hänelle tai sille on määrätty seuraamuksia jostain liitteessä IV vahvistetuista unionin sääntöjen vakavimmista rikkomuksista, sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava ja saatettava päätökseen sopivalla tavalla ja viipymättä hallinnollinen menettely, johon sisältyy tarvittaessa tarkastus asianomaisen yrityksen tiloissa.

Tapauksen mukaan liikenteestä vastaavalle henkilölle tai kuljetusyrityksen muille oikeudellisille edustajille on hallinnollisen menettelyn aikana annettava oikeus esittää perustelunsa ja selityksensä.

Hallinnollisen menettelyn aikana toimivaltainen viranomainen arvioi, olisiko hyvämaineisuuden menetys asianomaisessa tapauksessa suhteeton toimi, kun otetaan huomioon erityisolosuhteet. Toimivaltaisen viranomaisen on kyseisessä arvioinnissa otettava huomioon niiden 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen kansallisten ja unionin sääntöjen vakavien rikkomusten lukumäärä sekä liitteessä IV vahvistettujen unionin sääntöjen vakavimpien rikkomusten lukumäärä, joista liikenteestä vastaava henkilö tai kuljetusyritys on tuomittu tai joista hänelle tai sille on määrätty seuraamuksia. Tällaiset havainnot on perusteltava asianmukaisesti.

Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että hyvämaineisuuden menetys olisi suhteetonta, sen on annettava päätös, että yrityksellä on edelleen hyvä maine. Päätöksen perustelut on kirjattava kansalliseen rekisteriin. Tällaisten päätösten lukumäärä on ilmoitettava 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa.

Jos toimivaltainen viranomainen ei katso, että hyvämaineisuuden menetys olisi suhteetonta, tuomio tai seuraamus johtavat hyvämaineisuuden menetykseen.”;

| c) | Lisätään 2 a kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Komissiolle siirretään valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan luettelo sellaisista 1 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuista unionin sääntöjen vakavien rikkomusten luokista, tyypeistä ja vakavuusasteista, jotka liitteessä IV vahvistettujen rikkomusten lisäksi voivat johtaa hyvämaineisuuden menetykseen. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon näitä rikkomuksia koskevat tiedot, mukaan lukien muista jäsenvaltioista saadut tiedot, määritellessään tarkastusten painopisteitä 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Tätä varten komissio






  a) | vahvistaa yleisimpien rikkomusten luokat ja tyypit; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 2 a kohta seuraavasti:

”2 a.   Komissiolle siirretään valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan luettelo sellaisista 1 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuista unionin sääntöjen vakavien rikkomusten luokista, tyypeistä ja vakavuusasteista, jotka liitteessä IV vahvistettujen rikkomusten lisäksi voivat johtaa hyvämaineisuuden menetykseen. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon näitä rikkomuksia koskevat tiedot, mukaan lukien muista jäsenvaltioista saadut tiedot, määritellessään tarkastusten painopisteitä 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Tätä varten komissio

a)

vahvistaa yleisimpien rikkomusten luokat ja tyypit;

| b) | määrittää rikkomusten vakavuuden sen mukaan, miten todennäköisesti niihin liittyy kuolonuhrien tai vakavien loukkaantumisten riski ja

  tai
  kilpailun vääristymistä maantieliikennemarkkinoilla; riski voi aiheutua muun muassa kuljetusalan työntekijöiden työolojen heikkenemisestä; [tark. 135] |
| --- | --- |

b)

määrittää rikkomusten vakavuuden sen mukaan, miten todennäköisesti niihin liittyy kuolonuhrien tai vakavien loukkaantumisten riski ja

  tai
  kilpailun vääristymistä maantieliikennemarkkinoilla; riski voi aiheutua muun muassa kuljetusalan työntekijöiden työolojen heikkenemisestä; [tark. 135]

| c) | säätää esiintymistiheydestä, jonka ylityttyä toistuvia rikkomuksia pidetään vakavina, ottaen huomioon liikenteestä vastaavan henkilön johtamassa kuljetustoiminnassa käytettävien kuljettajien lukumäärän.” |
| --- | --- |

c)

säätää esiintymistiheydestä, jonka ylityttyä toistuvia rikkomuksia pidetään vakavina, ottaen huomioon liikenteestä vastaavan henkilön johtamassa kuljetustoiminnassa käytettävien kuljettajien lukumäärän.”

| 5) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Täyttääkseen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen yrityksen on pystyttävä pysyvästi vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan vuotuisen tilikauden aikana. Yrityksen on osoitettava tilintarkastajan tai asianmukaisesti hyväksytyn henkilön vahvistaman vuosittaisen tilinpäätöksen pohjalta, että sillä on kunakin vuonna käytössään omaa pääomaa yhteensä vähintään 9 000 euron arvosta, kun käytössä on vain yksi ajoneuvo, ja vähintään 5 000 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta
  , jonka sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia, ja 900 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta, jonka sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia
  . Yritysten, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, on osoitettava tilintarkastajan tai asianmukaisesti hyväksytyn henkilön vahvistaman vuosittaisen tilinpäätöksen pohjalta, että niillä on kunakin vuonna käytössään omaa pääomaa yhteensä vähintään 1 800 euron arvosta, kun käytössä on vain yksi ajoneuvo, ja vähintään 900 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta.”; [tark. 136] |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Täyttääkseen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen yrityksen on pystyttävä pysyvästi vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan vuotuisen tilikauden aikana. Yrityksen on osoitettava tilintarkastajan tai asianmukaisesti hyväksytyn henkilön vahvistaman vuosittaisen tilinpäätöksen pohjalta, että sillä on kunakin vuonna käytössään omaa pääomaa yhteensä vähintään 9 000 euron arvosta, kun käytössä on vain yksi ajoneuvo, ja vähintään 5 000 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta
  , jonka sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia, ja 900 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta, jonka sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia
  . Yritysten, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, on osoitettava tilintarkastajan tai asianmukaisesti hyväksytyn henkilön vahvistaman vuosittaisen tilinpäätöksen pohjalta, että niillä on kunakin vuonna käytössään omaa pääomaa yhteensä vähintään 1 800 euron arvosta, kun käytössä on vain yksi ajoneuvo, ja vähintään 900 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta.”; [tark. 136]

, jonka sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia, ja 900 euron arvosta kunkin sen lisäksi käytetyn ajoneuvon osalta, jonka sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia

on enintään

, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–

[tark. 136]

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, varmennetun tilinpäätöksen puuttuessa toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä, että yritys osoittaa vakavaraisuutensa pankkitakauksen kaltaisella todistuksella, rahoituslaitoksen antamalla asiakirjalla, joka osoittaa, että tämä on valmis antamaan yritykselle luottoa,

  yhden tai useamman pankin tai muiden rahoituslaitosten
  ,
  vakuutusyhtiöt mukaan luettuina
  ,
  antamalla todistuksella
  ,
  esimerkiksi pankkitakauksella tai vakuutuksella, kuten ammatillisella vastuuvakuutuksella
  , tai muulla sitovalla asiakirjalla, joka osoittaa, että yrityksellä

  yritykselle
  on käytettävissään

  annettu yhteisvastuullinen takaus
  1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetut määrät.

  vahvistetuille määrille
  .”; [tark. 137] |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, varmennetun tilinpäätöksen puuttuessa toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä, että yritys osoittaa vakavaraisuutensa pankkitakauksen kaltaisella todistuksella, rahoituslaitoksen antamalla asiakirjalla, joka osoittaa, että tämä on valmis antamaan yritykselle luottoa,

  yhden tai useamman pankin tai muiden rahoituslaitosten
  ,
  vakuutusyhtiöt mukaan luettuina
  ,
  antamalla todistuksella
  ,
  esimerkiksi pankkitakauksella tai vakuutuksella, kuten ammatillisella vastuuvakuutuksella
  , tai muulla sitovalla asiakirjalla, joka osoittaa, että yrityksellä

  yritykselle
  on käytettävissään

  annettu yhteisvastuullinen takaus
  1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetut määrät.

  vahvistetuille määrille
  .”; [tark. 137]

| 5 a) | Korvataan 8 artiklan 5 kohta seuraavasti:




  ”Jäsenvaltiot voivat edistää liitteessä I lueteltuja aihepiirejä koskevaa jatkokoulutusta kolmen vuoden välein, jotta varmistetaan, että 1 kohdassa tarkoitettu henkilö tai tarkoitetut henkilöt ovat riittävän tietoisia alan kehityksestä.”; [tark. 138] |
| --- | --- |

5 a)

5 a)

Korvataan 8 artiklan 5 kohta seuraavasti:

Korvataan 8 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat edistää liitteessä I lueteltuja aihepiirejä koskevaa jatkokoulutusta kolmen vuoden välein, jotta varmistetaan, että 1 kohdassa tarkoitettu henkilö tai tarkoitetut henkilöt ovat riittävän tietoisia alan kehityksestä.”; [tark. 138]

”Jäsenvaltiot voivat edistää liitteessä I lueteltuja aihepiirejä koskevaa jatkokoulutusta kolmen vuoden välein, jotta varmistetaan, että 1 kohdassa tarkoitettu henkilö tai tarkoitetut henkilöt ovat riittävän tietoisia alan kehityksestä.”;

| 6) | Korvataan 8 artiklan 9 kohta seuraavasti:

  ”9.   Komissiolle siirretään valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I, II ja III niiden mukauttamiseksi markkinoiden kehitykseen ja tekniseen edistykseen.”; |
| --- | --- |

6)

Korvataan 8 artiklan 9 kohta seuraavasti:

”9.   Komissiolle siirretään valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I, II ja III niiden mukauttamiseksi markkinoiden kehitykseen ja tekniseen edistykseen.”;

| 7) | Poistetaan 11 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta; |
| --- | --- |

7)

Poistetaan 11 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta;

| 8) | Poistetaan Korvataan 12 artiklan 2 kohdan toinen alakohta
  seuraavasti:




  ”Jäsenvaltioiden on suoritettava vähintään joka kolmas vuosi tarkastuksia varmistaakseen, että yritykset täyttävät kaikki 3 artiklassa säädetyt vaatimukset.”; [tark. 139] |
| --- | --- |

8)

Poistetaan Korvataan 12 artiklan 2 kohdan toinen alakohta
  seuraavasti:

Poistetaan

seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on suoritettava vähintään joka kolmas vuosi tarkastuksia varmistaakseen, että yritykset täyttävät kaikki 3 artiklassa säädetyt vaatimukset.”; [tark. 139]

”Jäsenvaltioiden on suoritettava vähintään joka kolmas vuosi tarkastuksia varmistaakseen, että yritykset täyttävät kaikki 3 artiklassa säädetyt vaatimukset.”;

| 9) | Korvataan 13 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | jos vakavaraisuutta koskeva vaatimus ei täyty, enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluttua yrityksen on osoitettava, että mainittu vaatimus täyttyy jälleen pysyvästi.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 13 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

jos vakavaraisuutta koskeva vaatimus ei täyty, enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluttua yrityksen on osoitettava, että mainittu vaatimus täyttyy jälleen pysyvästi.”;

| 10) | Lisätään 14 artiklan 1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Toimivaltainen viranomainen saa palauttaa liikenteestä vastaavan henkilön hyvän maineen aikaisintaan yhden vuoden kuluttua siitä päivästä, kun maine menetettiin.”; |
| --- | --- |

10)

Lisätään 14 artiklan 1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Toimivaltainen viranomainen saa palauttaa liikenteestä vastaavan henkilön hyvän maineen aikaisintaan yhden vuoden kuluttua siitä päivästä, kun maine menetettiin.”;

| 10 a) | Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:





  ”2.
     
  Ammattiin soveltumattomaksi julistetun liikenteestä vastaavan henkilön 8 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu todistus ammatillisesta pätevyydestä ei ole enää voimassa missään jäsenvaltiossa siihen asti, kunnes on toteutettu asiaankuuluvien kansallisten säännösten mukainen korjaava toimenpide. Komissio laatii luettelon korjaavista toimenpiteistä, joilla hyvä maine voidaan palauttaa.”; [tark. 140] |
| --- | --- |

10 a)

10 a)

Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Ammattiin soveltumattomaksi julistetun liikenteestä vastaavan henkilön 8 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu todistus ammatillisesta pätevyydestä ei ole enää voimassa missään jäsenvaltiossa siihen asti, kunnes on toteutettu asiaankuuluvien kansallisten säännösten mukainen korjaava toimenpide. Komissio laatii luettelon korjaavista toimenpiteistä, joilla hyvä maine voidaan palauttaa.”; [tark. 140]

| 11) | Muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 2 kohta seuraavasti:








  -i a) | Korvataan c alakohta seuraavasti:










  ”c) | hyvään maineeseen ja ammatilliseen pätevyyteen liittyvien 3 artiklassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi nimettyjen liikenteestä vastaavien henkilöiden nimet tai tarvittaessa laillisen edustajan nimi;”; [tark. 141] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 2 kohta seuraavasti:

-i a)

-i a)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

hyvään maineeseen ja ammatilliseen pätevyyteen liittyvien 3 artiklassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi nimettyjen liikenteestä vastaavien henkilöiden nimet tai tarvittaessa laillisen edustajan nimi;”; [tark. 141]

hyvään maineeseen ja ammatilliseen pätevyyteen liittyvien 3 artiklassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi nimettyjen liikenteestä vastaavien henkilöiden nimet tai tarvittaessa laillisen edustajan nimi;”;

| i) | lisätään g, h, i ja j alakohta seuraavasti:






  ”g) | niiden ajoneuvojen rekisteröintinumerot, jotka yrityksellä on käytössään 5 artiklan b alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

i)

lisätään g, h, i ja j alakohta seuraavasti:

”g)

niiden ajoneuvojen rekisteröintinumerot, jotka yrityksellä on käytössään 5 artiklan b alakohdan mukaisesti;

| h) | yrityksen palveluksessa viimeisen kalenterivuoden aikana olleiden
  työntekijöiden lukumäärä; [tark. 142] |
| --- | --- |

h)

yrityksen palveluksessa viimeisen kalenterivuoden aikana olleiden
  työntekijöiden lukumäärä; [tark. 142]

yrityksen palveluksessa viimeisen kalenterivuoden aikana olleiden

[tark. 142]

| i) | taseet, vastuut, oma pääoma ja liikevaihto kahdelta viimeksi kuluneelta vuodelta;” |
| --- | --- |

i)

taseet, vastuut, oma pääoma ja liikevaihto kahdelta viimeksi kuluneelta vuodelta;”

| j) | yrityksen riskiluokitus direktiivin 2006/22/EY 9 artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

j)

yrityksen riskiluokitus direktiivin 2006/22/EY 9 artiklan mukaisesti.”;

| i a) | lisätään j a alakohta seuraavasti:










  ”j a) | kansainvälisten kuljettajien työsopimukset viimeksi kuluneiden kuuden kuukauden aikana;” [tark. 143] |
| --- | --- | --- |

i a)

i a)

lisätään j a alakohta seuraavasti:

lisätään j a alakohta seuraavasti:

”j a)

”j a)

kansainvälisten kuljettajien työsopimukset viimeksi kuluneiden kuuden kuukauden aikana;” [tark. 143]

kansainvälisten kuljettajien työsopimukset viimeksi kuluneiden kuuden kuukauden aikana;”

| ii) | korvataan toinen, kolmas ja neljäs alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltiot voivat säilyttää ensimmäisen alakohdan e–j alakohdassa tarkoitetut tiedot erillisissä rekistereissä. Siinä tapauksessa tietojen on oltava kyseisen jäsenvaltion kaikkien toimivaltaisten viranomaisten saatavilla pyynnöstä tai suoraan niiden käytettävissä. Pyydetyt tiedot on toimitettava viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Ensimmäisen alakohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava julkisesti käytettävissä henkilötietojen suojaa koskevien asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. [tark. 144]


  Joka tapauksessa ensimmäisen

  Ensimmäisen
  alakohdan e–j alakohdassa tarkoitetut tiedot ovat muiden viranomaisten kuin toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä ainoastaan siinä tapauksessa, että niillä on asianmukainen toimivalta tehdä tarkastuksia ja määrätä seuraamuksia tieliikenteen alalla ja niiden virkamiehet ovat valantehneitä tai heitä muutoin koskee virallinen salassapitovelvollisuus.” [tark. 145]



  Asetuksen (EY) N:o 1072/2009 14 a artiklan soveltamiseksi j alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava saatavilla pyynnöstä lähettäjille, huolitsijoille, hankkijoille ja alihankkijoille.”; [tark. 146] |
| --- | --- |

ii)

korvataan toinen, kolmas ja neljäs alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat säilyttää ensimmäisen alakohdan e–j alakohdassa tarkoitetut tiedot erillisissä rekistereissä. Siinä tapauksessa tietojen on oltava kyseisen jäsenvaltion kaikkien toimivaltaisten viranomaisten saatavilla pyynnöstä tai suoraan niiden käytettävissä. Pyydetyt tiedot on toimitettava viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Ensimmäisen alakohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava julkisesti käytettävissä henkilötietojen suojaa koskevien asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. [tark. 144]

Jäsenvaltiot voivat säilyttää ensimmäisen alakohdan e–j alakohdassa tarkoitetut tiedot erillisissä rekistereissä. Siinä tapauksessa tietojen on oltava kyseisen jäsenvaltion kaikkien toimivaltaisten viranomaisten saatavilla pyynnöstä tai suoraan niiden käytettävissä. Pyydetyt tiedot on toimitettava viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta

[tark. 144]

Joka tapauksessa ensimmäisen

  Ensimmäisen
  alakohdan e–j alakohdassa tarkoitetut tiedot ovat muiden viranomaisten kuin toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä ainoastaan siinä tapauksessa, että niillä on asianmukainen toimivalta tehdä tarkastuksia ja määrätä seuraamuksia tieliikenteen alalla ja niiden virkamiehet ovat valantehneitä tai heitä muutoin koskee virallinen salassapitovelvollisuus.” [tark. 145]

Joka tapauksessa ensimmäisen

Ensimmäisen

[tark. 145]

Asetuksen (EY) N:o 1072/2009 14 a artiklan soveltamiseksi j alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava saatavilla pyynnöstä lähettäjille, huolitsijoille, hankkijoille ja alihankkijoille.”; [tark. 146]

Asetuksen (EY) N:o 1072/2009 14 a artiklan soveltamiseksi j alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava saatavilla pyynnöstä lähettäjille, huolitsijoille, hankkijoille ja alihankkijoille.”;

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikki kansallisessa sähköisessä rekisterissä olevat tiedot ovat ajan tasalla ja paikkansa pitäviä.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikki kansallisessa sähköisessä rekisterissä olevat tiedot ovat ajan tasalla ja paikkansa pitäviä.”;

| b a) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:





  ”5.
     
  Rajat ylittävän valvonnan tehokkuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sähköiset rekisterit on liitetty yhteen ja että ne ovat yhteentoimivia koko unionissa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/480 tarkoitetun maantiekuljetusyritysten eurooppalaisen rekisterin (ERRU) niin, että edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat suoraan kaikkien jäsenvaltioiden kaikkien toimivaltaisten valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten saatavilla reaaliaikaisesti.”; [tark. 147] |
| --- | --- |

b a)

b a)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.
     
  Rajat ylittävän valvonnan tehokkuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sähköiset rekisterit on liitetty yhteen ja että ne ovat yhteentoimivia koko unionissa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/480 tarkoitetun maantiekuljetusyritysten eurooppalaisen rekisterin (ERRU) niin, että edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat suoraan kaikkien jäsenvaltioiden kaikkien toimivaltaisten valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten saatavilla reaaliaikaisesti.”; [tark. 147]

| b b) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:





  ”6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 24 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla laaditaan ja saatetaan ajan tasalle yhteiset säännöt sen varmistamiseksi, että kansalliset sähköiset rekisterit ovat täysin yhteen liitettyjä ja yhteentoimivia, jotta toimivaltainen viranomainen tai tarkastuslaitos missä tahansa jäsenvaltiossa voi käyttää niitä suoraan reaaliajassa kaikkien jäsenvaltioiden kansallisista sähköisistä rekistereistä, kuten 5 kohdassa säädetään. Näiden yhteisten sääntöjen on sisällettävä sääntöjä vaihdettavien tietojen muodosta, muiden jäsenvaltioiden kansallisten sähköisten rekisterien käyttämistä koskevista teknisistä menettelyistä ja näiden rekisterien yhteentoimivuudesta, sekä erityisiä sääntöjä tietojen saatavuudesta, kirjaamisesta ja valvonnasta.”; [tark. 148] |
| --- | --- |

b b)

b b)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 24 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla laaditaan ja saatetaan ajan tasalle yhteiset säännöt sen varmistamiseksi, että kansalliset sähköiset rekisterit ovat täysin yhteen liitettyjä ja yhteentoimivia, jotta toimivaltainen viranomainen tai tarkastuslaitos missä tahansa jäsenvaltiossa voi käyttää niitä suoraan reaaliajassa kaikkien jäsenvaltioiden kansallisista sähköisistä rekistereistä, kuten 5 kohdassa säädetään. Näiden yhteisten sääntöjen on sisällettävä sääntöjä vaihdettavien tietojen muodosta, muiden jäsenvaltioiden kansallisten sähköisten rekisterien käyttämistä koskevista teknisistä menettelyistä ja näiden rekisterien yhteentoimivuudesta, sekä erityisiä sääntöjä tietojen saatavuudesta, kirjaamisesta ja valvonnasta.”; [tark. 148]

| c) | Poistetaan 7 kohta; |
| --- | --- |

c)

Poistetaan 7 kohta;

| 12) | Korvataan 18 artikla seuraavasti:

  ”18 artikla
  Jäsenvaltioiden välinen hallinnollinen yhteistyö

  1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen yhteyspiste, joka vastaa tämän asetuksen soveltamista koskevien tietojen vaihdosta muiden jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisen yhteyspisteensä nimi ja osoite viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Komissio laatii luettelon kaikista yhteyspisteistä ja toimittaa sen jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle välittömästi yhteyspisteitä koskevien tietojen muutoksista

  toimivaltaisten viranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja annettava toisilleen nopeasti vastavuoroista apua ja muuta asiaankuuluvaa tietoa tämän asetuksen täytäntöönpanon ja valvonnan helpottamiseksi
  . [tark. 149]





  1 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi tässä artiklassa edellytetyssä hallinnollisessa yhteistyössä on käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012

   (*2)

  perustettua sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI), jonka ansiosta kaikki liikenteenharjoittajat voivat ilmoittaa tietoja omalla kielellään. [tark. 150]



  2.   Jäsenvaltion, joka saa tiedon vakavasta rikkomuksesta, josta on toisessa jäsenvaltiossa kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana annettu tuomio tai määrätty seuraamus, on kirjattava tämä rikkomus kansalliseen sähköiseen rekisteriinsä.


  3.   Jäsenvaltioiden on vastattava kaikkien toisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tietopyyntöihin ja tarvittaessa tarkastettava ja tutkittava, täyttävätkö niiden alueelle sijoittautuneet maantieliikenteen harjoittajat 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistetun vaatimuksen. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on perusteltava tietopyyntönsä
  asianmukaisesti
  . Pyynnöissä on tätä varten esitettävä uskottavaa näyttöä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mahdollisesta rikkomisesta. [tark. 151]



  4.   Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio katsoo, ettei pyynnölle ole riittäviä perusteita, sen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle kymmenen

  viiden
  työpäivän kuluessa. Tämän jälkeen pyynnön esittäneen jäsenvaltion on esitettävä lisäperusteita. Jos tämä ei ole mahdollista, pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio voi hylätä pyynnön. [tark. 152]



  5.   Jos tietopyyntöön vastaaminen taikka tarkastusten ja tutkimusten suorittaminen on vaikeaa tai mahdotonta, jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle kymmenen

  viiden
  työpäivän kuluessa ja esitettävä syyt tähän.
  perustelut kyseiselle vaikeudelle tai mahdottomuudelle
  . Kyseisten jäsenvaltioiden on keskusteltava

  tehtävä
  keskenään
  yhteistyötä
  , jotta esiin tulleet ongelmat saataisiin ratkaistua.
  Jos tietojen vaihdossa ilmenee jatkuvia ongelmia tai jos tietojen toimittamisesta jatkuvasti kieltäydytään esittämättä asianmukaisia perusteluja, komissio voi asiasta tiedon saatuaan ja asiaankuuluvia jäsenvaltioita kuultuaan toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. [tark. 153]



  6.   Jäsenvaltioiden on reagoitava 3 kohdan mukaisiin pyyntöihin toimittamalla pyydetyt tiedot ja suorittamalla tarvittavat tarkastukset ja tutkimukset 25

  15
  työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, elleivät ne ole
  sopineet muusta määräajasta kyseisen jäsenvaltion kanssa tai elleivät ne ole
  ilmoittaneet pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 4 kohdan mukaisesti, ettei pyynnölle ole riittäviä perusteita, tai 5 kohdan mukaisesti, että vastaaminen on mahdotonta tai vaikeaa
  eikä kyseisille vaikeuksille ole löydetty ratkaisua
  . [tark. 154]



  7.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niille tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja käytetään ainoastaan siihen tarkoitukseen, johon ne on pyydetty.


  8.   Keskinäisen hallinnollisen yhteistyön ja avun on oltava maksutonta.


  9.   Tietopyyntö ei estä toimivaltaisia viranomaisia toteuttamasta asiaa koskevan kansallisen tai unionin oikeuden mukaisesti toimenpiteitä tämän asetuksen väitetyn rikkomisen tutkimiseksi ja estämiseksi.



  (*2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä ja komission päätöksen 2008/49/EY kumoamisesta (IMI-asetus) (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 1).
  ”;" |
| --- | --- |

12)

Korvataan 18 artikla seuraavasti:

”18 artikla

Jäsenvaltioiden välinen hallinnollinen yhteistyö

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen yhteyspiste, joka vastaa tämän asetuksen soveltamista koskevien tietojen vaihdosta muiden jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisen yhteyspisteensä nimi ja osoite viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Komissio laatii luettelon kaikista yhteyspisteistä ja toimittaa sen jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle välittömästi yhteyspisteitä koskevien tietojen muutoksista

  toimivaltaisten viranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja annettava toisilleen nopeasti vastavuoroista apua ja muuta asiaankuuluvaa tietoa tämän asetuksen täytäntöönpanon ja valvonnan helpottamiseksi
  . [tark. 149]

1 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi tässä artiklassa edellytetyssä hallinnollisessa yhteistyössä on käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012

   (*2)

  perustettua sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI), jonka ansiosta kaikki liikenteenharjoittajat voivat ilmoittaa tietoja omalla kielellään. [tark. 150]

2.   Jäsenvaltion, joka saa tiedon vakavasta rikkomuksesta, josta on toisessa jäsenvaltiossa kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana annettu tuomio tai määrätty seuraamus, on kirjattava tämä rikkomus kansalliseen sähköiseen rekisteriinsä.

3.   Jäsenvaltioiden on vastattava kaikkien toisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tietopyyntöihin ja tarvittaessa tarkastettava ja tutkittava, täyttävätkö niiden alueelle sijoittautuneet maantieliikenteen harjoittajat 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistetun vaatimuksen. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on perusteltava tietopyyntönsä
  asianmukaisesti
  . Pyynnöissä on tätä varten esitettävä uskottavaa näyttöä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mahdollisesta rikkomisesta. [tark. 151]

4.   Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio katsoo, ettei pyynnölle ole riittäviä perusteita, sen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle kymmenen

  viiden
  työpäivän kuluessa. Tämän jälkeen pyynnön esittäneen jäsenvaltion on esitettävä lisäperusteita. Jos tämä ei ole mahdollista, pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio voi hylätä pyynnön. [tark. 152]

5.   Jos tietopyyntöön vastaaminen taikka tarkastusten ja tutkimusten suorittaminen on vaikeaa tai mahdotonta, jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle kymmenen

  viiden
  työpäivän kuluessa ja esitettävä syyt tähän.
  perustelut kyseiselle vaikeudelle tai mahdottomuudelle
  . Kyseisten jäsenvaltioiden on keskusteltava

  tehtävä
  keskenään
  yhteistyötä
  , jotta esiin tulleet ongelmat saataisiin ratkaistua.
  Jos tietojen vaihdossa ilmenee jatkuvia ongelmia tai jos tietojen toimittamisesta jatkuvasti kieltäydytään esittämättä asianmukaisia perusteluja, komissio voi asiasta tiedon saatuaan ja asiaankuuluvia jäsenvaltioita kuultuaan toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. [tark. 153]

6.   Jäsenvaltioiden on reagoitava 3 kohdan mukaisiin pyyntöihin toimittamalla pyydetyt tiedot ja suorittamalla tarvittavat tarkastukset ja tutkimukset 25

  15
  työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, elleivät ne ole
  sopineet muusta määräajasta kyseisen jäsenvaltion kanssa tai elleivät ne ole
  ilmoittaneet pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 4 kohdan mukaisesti, ettei pyynnölle ole riittäviä perusteita, tai 5 kohdan mukaisesti, että vastaaminen on mahdotonta tai vaikeaa
  eikä kyseisille vaikeuksille ole löydetty ratkaisua
  . [tark. 154]

7.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niille tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja käytetään ainoastaan siihen tarkoitukseen, johon ne on pyydetty.

8.   Keskinäisen hallinnollisen yhteistyön ja avun on oltava maksutonta.

9.   Tietopyyntö ei estä toimivaltaisia viranomaisia toteuttamasta asiaa koskevan kansallisen tai unionin oikeuden mukaisesti toimenpiteitä tämän asetuksen väitetyn rikkomisen tutkimiseksi ja estämiseksi.

(*2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä ja komission päätöksen 2008/49/EY kumoamisesta (IMI-asetus) (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 1).
  ”;"

*2

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä ja komission päätöksen 2008/49/EY kumoamisesta (IMI-asetus) (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 1).

| 12 a) | Lisätään 18 a artikla seuraavasti:





  ”18 a artikla




  Liitännäistoimenpiteet





  1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava liitännäistoimenpiteitä, joilla kehitetään, helpotetaan ja edistetään tietojenvaihtoa hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon toteuttamisesta sekä tämän asetuksen sovellettavien sääntöjen noudattamisen seurannasta ja noudattamisen varmistamisesta vastaavien virkamiesten välillä.






  2.
     
  Komissio antaa teknistä ja muuta tukea hallinnollisen yhteistyön edelleen kehittämiseksi ja jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi esimerkiksi edistämällä henkilöstön vaihtoa ja yhteisiä koulutusohjelmia ja kehittämällä, helpottamalla ja edistämällä parhaisiin käytäntöihin liittyviä aloitteita. Komissio voi käyttää käytettävissä olevia rahoitusvälineitä, joilla pyritään kehittämään valmiuksia ja lujittamaan jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston erioikeuksia talousarviomenettelyssä.






  3.
     
  Jäsenvaltioiden on laadittava vertaisarviointeja koskeva ohjelma, johon kaikkien toimivaltaisten täytäntöönpanon valvontaviranomaisten on osallistuttava ja jolla varmistetaan sekä tarkastuksia toteuttavien että niiden kohteena olevien toimivaltaisten täytäntöönpanon valvontaviranomaisten asianmukainen kierto. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä ohjelmista komissiolle joka toinen vuosi osana 26 artiklassa tarkoitettua kertomusta, joka koskee toimivaltaisten viranomaisten toimintaa.”; [tark. 155] |
| --- | --- |

12 a)

12 a)

Lisätään 18 a artikla seuraavasti:

Lisätään 18 a artikla seuraavasti:

”18 a artikla

Liitännäistoimenpiteet

1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava liitännäistoimenpiteitä, joilla kehitetään, helpotetaan ja edistetään tietojenvaihtoa hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon toteuttamisesta sekä tämän asetuksen sovellettavien sääntöjen noudattamisen seurannasta ja noudattamisen varmistamisesta vastaavien virkamiesten välillä.

2.
     
  Komissio antaa teknistä ja muuta tukea hallinnollisen yhteistyön edelleen kehittämiseksi ja jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi esimerkiksi edistämällä henkilöstön vaihtoa ja yhteisiä koulutusohjelmia ja kehittämällä, helpottamalla ja edistämällä parhaisiin käytäntöihin liittyviä aloitteita. Komissio voi käyttää käytettävissä olevia rahoitusvälineitä, joilla pyritään kehittämään valmiuksia ja lujittamaan jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston erioikeuksia talousarviomenettelyssä.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on laadittava vertaisarviointeja koskeva ohjelma, johon kaikkien toimivaltaisten täytäntöönpanon valvontaviranomaisten on osallistuttava ja jolla varmistetaan sekä tarkastuksia toteuttavien että niiden kohteena olevien toimivaltaisten täytäntöönpanon valvontaviranomaisten asianmukainen kierto. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä ohjelmista komissiolle joka toinen vuosi osana 26 artiklassa tarkoitettua kertomusta, joka koskee toimivaltaisten viranomaisten toimintaa.”; [tark. 155]

| 13) | Poistetaan 24 artikla; |
| --- | --- |

13)

Poistetaan 24 artikla;

| 14) | Lisätään 24 a artikla seuraavasti:

  ”24 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi [tämän (muutos)asetuksen voimaantulopäivästä] alkaen].


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*3) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 9 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*3)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;" |
| --- | --- |

14)

Lisätään 24 a artikla seuraavasti:

”24 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi [tämän (muutos)asetuksen voimaantulopäivästä] alkaen].

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*3) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 9 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*3)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;"

*3

| 15) | Poistetaan 25 artiklan 3 kohta; |
| --- | --- |

15)

Poistetaan 25 artiklan 3 kohta;

| 16) | Lisätään 26 artiklaan 3, 4 ja 5 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltioiden on vuosittain laadittava kertomus sellaisten moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien käytöstä

  kansainvälisessä liikenteessä käytettyjen ja
  niiden alueella,

  alueelle sijoittautuneiden moottoriajoneuvojen käytöstä
  , joiden sallittu kokonaismassa
  , perävaunut mukaan lukien,
  on enintään

  2,4–
  3,5 tonnia, ja toimitettava se komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta raportointikauden päättymistä seuraavana vuonna. Kertomuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: [tark. 156]







  a) | liikenteenharjoittajille, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä,

  kansainvälisessä liikenteessä käytetyillä moottoriajoneuvoilla,
  joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, myönnettyjen lupien lukumäärä; [tark. 157] |
| --- | --- | --- |

16)

Lisätään 26 artiklaan 3, 4 ja 5 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on vuosittain laadittava kertomus sellaisten moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien käytöstä

  kansainvälisessä liikenteessä käytettyjen ja
  niiden alueella,

  alueelle sijoittautuneiden moottoriajoneuvojen käytöstä
  , joiden sallittu kokonaismassa
  , perävaunut mukaan lukien,
  on enintään

  2,4–
  3,5 tonnia, ja toimitettava se komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta raportointikauden päättymistä seuraavana vuonna. Kertomuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: [tark. 156]

a)

liikenteenharjoittajille, jotka harjoittavat maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattia yksinomaan sellaisilla moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä,

  kansainvälisessä liikenteessä käytetyillä moottoriajoneuvoilla,
  joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, myönnettyjen lupien lukumäärä; [tark. 157]

| b) | jäsenvaltiossa kunakin kalenterivuonna rekisteröityjen ajoneuvojen,

  kansainvälisessä liikenteessä käytettyjen moottoriajoneuvojen,
  joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, lukumäärä; [tark. 158] |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiossa kunakin kalenterivuonna rekisteröityjen ajoneuvojen,

  kansainvälisessä liikenteessä käytettyjen moottoriajoneuvojen,
  joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, lukumäärä; [tark. 158]

| c) | jäsenvaltiossa kunkin vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä rekisteröityjen ajoneuvojen,

  kansainvälisessä liikenteessä käytettyjen moottoriajoneuvojen, joiden sallittu kokonaismassa
  , perävaunut mukaan lukien,
  on enintään

  2,4–
  3,5 tonnia, kokonaismäärä; [tark. 159] |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiossa kunkin vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä rekisteröityjen ajoneuvojen,

  kansainvälisessä liikenteessä käytettyjen moottoriajoneuvojen, joiden sallittu kokonaismassa
  , perävaunut mukaan lukien,
  on enintään

  2,4–
  3,5 tonnia, kokonaismäärä; [tark. 159]

| d) | arvio sellaisten moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien,
  joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia, sekä moottoriajoneuvojen,
  joiden sallittu kokonaismassa on enintään 3,5

  alle
   2,4 tonnia, osuudesta suhteessa kaikilla jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ajoneuvoilla kaiken kaikkiaan harjoitettavaan maantieliikenteeseen jaoteltuna kansalliseen, kansainväliseen ja kabotaasiliikenteeseen. [tark. 160] |
| --- | --- |

d)

arvio sellaisten moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien,
  joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on 2,4–3,5 tonnia, sekä moottoriajoneuvojen,
  joiden sallittu kokonaismassa on enintään 3,5

  alle
   2,4 tonnia, osuudesta suhteessa kaikilla jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ajoneuvoilla kaiken kaikkiaan harjoitettavaan maantieliikenteeseen jaoteltuna kansalliseen, kansainväliseen ja kabotaasiliikenteeseen. [tark. 160]

4.   Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle 3 kohdan mukaisesti keräämiinsä tietoihin ja lisänäyttöön perustuvan kertomuksen siitä, kuinka kansallisessa ja kansainvälisessä maantieliikenteessä käytettävien sellaisten moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien, joiden sallittu kokonaismassa on enintään

  , perävaunut mukaan lukien, on 2,4–
  3,5 tonnia, kokonaismäärä on muuttunut. Tämän kertomuksen perusteella komissio arvioi, onko tarpeen ehdottaa lisätoimenpiteitä. [tark. 161]

5.   Jäsenvaltioiden on vuosittain raportoitava komissiolle niille 18 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti esitetyistä pyynnöistä, muilta jäsenvaltioilta saamistaan vastauksista ja toimista, joita ne ovat toteuttaneet toimitettujen tietojen perusteella.”; [tark. 162]

| 16 a) | Lisätään 5a kohta seuraavasti:





  ”5 a.
     
  Komission 5 kohdan mukaisesti keräämien tietojen ja muiden todisteiden perusteella komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 yksityiskohtaisen kertomuksen jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön laajuudesta, mahdollisista puutteista tässä suhteessa ja mahdollisista tavoista parantaa yhteistyötä. Tämän kertomuksen perusteella komissio arvioi, onko tarpeen ehdottaa lisätoimenpiteitä.”; [tark. 163] |
| --- | --- |

16 a)

16 a)

Lisätään 5a kohta seuraavasti:

Lisätään 5a kohta seuraavasti:

”5 a.
     
  Komission 5 kohdan mukaisesti keräämien tietojen ja muiden todisteiden perusteella komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 yksityiskohtaisen kertomuksen jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön laajuudesta, mahdollisista puutteista tässä suhteessa ja mahdollisista tavoista parantaa yhteistyötä. Tämän kertomuksen perusteella komissio arvioi, onko tarpeen ehdottaa lisätoimenpiteitä.”; [tark. 163]

| 17) | Korvataan liitteessä IV olevan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Vuorokautta koskevan ajoaikarajoituksen ylittäminen vuorokautisen työajan aikana vähintään 50 prosentilla.” |
| --- | --- | --- |

17)

Korvataan liitteessä IV olevan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Vuorokautta koskevan ajoaikarajoituksen ylittäminen vuorokautisen työajan aikana vähintään 50 prosentilla.”

2 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1072/2009 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tyhjien konttien tai kuormalavojen kuljetusta pidetään toisen lukuun harjoitettavana liikenteenä, jos siitä on tehty kuljetussopimus.”; |
| --- | --- |

1)

Lisätään 1 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tyhjien konttien tai kuormalavojen kuljetusta pidetään toisen lukuun harjoitettavana liikenteenä, jos siitä on tehty kuljetussopimus.”;

| 1 a) | Lisätään 1 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Tämän asetuksen 8 artiklan 2 ja 2 a kohdassa tarkoitettuja määräaikoja sovelletaan myös neuvoston direktiivin 92/106/ETY niihin säännöksiin, jotka koskevat saapuvaa tai lähtevää maanteiden tavaraliikennettä yhdistettyjen kuljetusten kotimaisen kuormauspaikan ja/tai purkupaikan yhteydessä.”; [tark. 164] |
| --- | --- |

1 a)

Lisätään 1 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tämän asetuksen 8 artiklan 2 ja 2 a kohdassa tarkoitettuja määräaikoja sovelletaan myös neuvoston direktiivin 92/106/ETY niihin säännöksiin, jotka koskevat saapuvaa tai lähtevää maanteiden tavaraliikennettä yhdistettyjen kuljetusten kotimaisen kuormauspaikan ja/tai purkupaikan yhteydessä.”; [tark. 164]

| 1 b) | Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:





  ”2.
     
  Kun on kyse kuljetuksesta jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin, tätä asetusta sovelletaan siihen osaan matkasta, joka tapahtuu minkä tahansa jäsenvaltion alueella, jonka kautta liikennöidään. Tämä kauttakulkumatka jää kuitenkin lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Sitä ei sovelleta sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa kuormaus tai purkaminen tapahtuu, kunnes yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä on tehty tarvittava sopimus.”; [tark. 165] |
| --- | --- |

1 b)

Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Kun on kyse kuljetuksesta jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin, tätä asetusta sovelletaan siihen osaan matkasta, joka tapahtuu minkä tahansa jäsenvaltion alueella, jonka kautta liikennöidään. Tämä kauttakulkumatka jää kuitenkin lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Sitä ei sovelleta sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa kuormaus tai purkaminen tapahtuu, kunnes yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä on tehty tarvittava sopimus.”; [tark. 165]

| 1 c) | Korvataan 5 kohdan c alakohta seuraavasti:










  ”c) | tavarankuljetus moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on alle 2,4 tonnia;”; [tark. 166] |
| --- | --- | --- |

1 c)

1 c)

Korvataan 5 kohdan c alakohta seuraavasti:

Korvataan 5 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

tavarankuljetus moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on alle 2,4 tonnia;”; [tark. 166]

tavarankuljetus moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on alle 2,4 tonnia;”;

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:






  ”6) | ’kabotaasiliikenteellä’ kansallista liikennettä, jota harjoitetaan tilapäisesti toisen lukuun vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja johon sisältyy yhdestä tai useammasta kuormaamispaikasta noudettujen tavaroiden kuljettaminen siihen asti kun ne toimitetaan yhteen tai useampaan purkamispaikkaan rahtikirjan mukaisesti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6)

’kabotaasiliikenteellä’ kansallista liikennettä, jota harjoitetaan tilapäisesti toisen lukuun vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja johon sisältyy yhdestä tai useammasta kuormaamispaikasta noudettujen tavaroiden kuljettaminen siihen asti kun ne toimitetaan yhteen tai useampaan purkamispaikkaan rahtikirjan mukaisesti;”;

| a a) | Lisätään alakohta seuraavasti:










  ”7 a. | ’kauttakululla’ kuormatulla ajoneuvolla yhden tai useamman jäsenvaltion tai kolmannen maan kautta suoritettavaa matkaa, jonka lähtö- ja saapumispaikka eivät sijaitse näissä jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa.”; [tark. 167] |
| --- | --- | --- |

a a)

a a)

Lisätään alakohta seuraavasti:

Lisätään alakohta seuraavasti:

”7 a.

”7 a.

’kauttakululla’ kuormatulla ajoneuvolla yhden tai useamman jäsenvaltion tai kolmannen maan kautta suoritettavaa matkaa, jonka lähtö- ja saapumispaikka eivät sijaitse näissä jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa.”;

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:








  -a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”b a) | joka harjoittaa kansainvälistä kuljetustoimintaa ajoneuvoilla, joissa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014

   (*4)

  3 artiklassa ja luvussa II säädetty älykäs ajopiirturi. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

-a)

-a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”b a)

”b a)

joka harjoittaa kansainvälistä kuljetustoimintaa ajoneuvoilla, joissa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014

   (*4)

  3 artiklassa ja luvussa II säädetty älykäs ajopiirturi.

joka harjoittaa kansainvälistä kuljetustoimintaa ajoneuvoilla, joissa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014

*4

3 artiklassa ja luvussa II säädetty älykäs ajopiirturi.

(*4)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).”; [tark. 168]"

*4

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).”;

| a) | Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Komissiolle siirretään valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta yhteisön liikenneluvan enimmäisvoimassaoloajan mukauttamiseksi markkinoiden kehitykseen.” |
| --- | --- |

a)

Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Komissiolle siirretään valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta yhteisön liikenneluvan enimmäisvoimassaoloajan mukauttamiseksi markkinoiden kehitykseen.”

| b) | Korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Komissiolle siirretään valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Komissiolle siirretään valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen.”

| 4) | Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Komissiolle siirretään valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III sen mukauttamiseksi tekniseen edistykseen.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Komissiolle siirretään valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III sen mukauttamiseksi tekniseen edistykseen.”

| 5) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa samalla ajoneuvolla tai, jos kyseessä on ajoneuvoyhdistelmä, sen vetovaunulla, kabotaasiliikennettä vastaanottavassa jäsenvaltiossa tai viereisissä jäsenvaltioissa, kun kyseisessä kansainvälisessä kuljetuksessa toisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta vastaanottavaan jäsenvaltioon tuodut tavarat on toimitettu. Viimeisin kabotaasimatkaan kuuluva kuorma on purettava viiden

  kolmen
  päivän kuluessa siitä, kun kansainvälisessä kuljetuksessa vastaanottavaan jäsenvaltioon
  sovellettavalla kuljetussopimuksella
  tuotu kuorma viimeksi purettiin.”; [tark. 169] |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa samalla ajoneuvolla tai, jos kyseessä on ajoneuvoyhdistelmä, sen vetovaunulla, kabotaasiliikennettä vastaanottavassa jäsenvaltiossa tai viereisissä jäsenvaltioissa, kun kyseisessä kansainvälisessä kuljetuksessa toisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta vastaanottavaan jäsenvaltioon tuodut tavarat on toimitettu. Viimeisin kabotaasimatkaan kuuluva kuorma on purettava viiden

  kolmen
  päivän kuluessa siitä, kun kansainvälisessä kuljetuksessa vastaanottavaan jäsenvaltioon
  sovellettavalla kuljetussopimuksella
  tuotu kuorma viimeksi purettiin.”; [tark. 169]

| a a) | Lisätään kohta
  seuraavasti:



  ”2 a.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetun kolmen päivän ajanjakson päätyttyä liikenteenharjoittajat eivät saa harjoittaa samalla ajoneuvolla tai, jos kyseessä on ajoneuvoyhdistelmä, sen vetovaunulla, kabotaasiliikennettä samassa vastaanottavassa jäsenvaltiossa 60 tunnin kuluessa liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltioon palaamisen jälkeen ja siihen asti kunnes ne ovat suorittaneet uuden kansainvälisen kuljetuksen siitä jäsenvaltioista, johon yritys on sijoittautunut.”; [tark. 170] |
| --- | --- |

a a)

a a)

Lisätään kohta
  seuraavasti:

Lisätään kohta

”2 a.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetun kolmen päivän ajanjakson päätyttyä liikenteenharjoittajat eivät saa harjoittaa samalla ajoneuvolla tai, jos kyseessä on ajoneuvoyhdistelmä, sen vetovaunulla, kabotaasiliikennettä samassa vastaanottavassa jäsenvaltiossa 60 tunnin kuluessa liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltioon palaamisen jälkeen ja siihen asti kunnes ne ovat suorittaneet uuden kansainvälisen kuljetuksen siitä jäsenvaltioista, johon yritys on sijoittautunut.”; [tark. 170]

| b) | Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Muun kuin jäsenvaltiosta olevan liikenteenharjoittajan vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoittamaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä pidetään tämän asetuksen mukaisena vain, jos liikenteenharjoittaja voi esittää selvät todisteet edellisestä kansainvälisestä kuljetuksestaan.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Muun kuin jäsenvaltiosta olevan liikenteenharjoittajan vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoittamaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä pidetään tämän asetuksen mukaisena vain, jos liikenteenharjoittaja voi esittää selvät todisteet edellisestä kansainvälisestä kuljetuksestaan.”;

| c) | Lisätään 4 a kohta seuraavasti:

  ”4 a.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetut todisteet on esitettävä tai toimitettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle tarkastusviranomaiselle pyynnöstä ja tienvarsitarkastuksen kuluessa. Ne voidaan esittää tai toimittaa

  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä, että todisteet esitetään tai toimitetaan
  sähköisesti käyttämällä mukautettavaa ja suoraan tallennettavaksi ja tietokoneella käsiteltäväksi soveltuvaa jäsenneltyä mallipohjaa, esimerkiksi eCMR:ää.
   (*5)

  kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaista sähköistä rahtikirjaa (eCMR)
  . Kuljettaja saa tienvarsitarkastuksen aikana ottaa yhteyttä pääkonttoriin, liikenteestä vastaavaan henkilöön tai muuhun tahoon, joka voi antaa 3 kohdassa tarkoitetut todisteet.; [tark. 171]



  (*5)  Kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimukseen (CMR) mukainen sähköinen rahtikirja.”" |
| --- | --- |

c)

Lisätään 4 a kohta seuraavasti:

”4 a.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetut todisteet on esitettävä tai toimitettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle tarkastusviranomaiselle pyynnöstä ja tienvarsitarkastuksen kuluessa. Ne voidaan esittää tai toimittaa

  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä, että todisteet esitetään tai toimitetaan
  sähköisesti käyttämällä mukautettavaa ja suoraan tallennettavaksi ja tietokoneella käsiteltäväksi soveltuvaa jäsenneltyä mallipohjaa, esimerkiksi eCMR:ää.
   (*5)

  kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen mukaista sähköistä rahtikirjaa (eCMR)
  . Kuljettaja saa tienvarsitarkastuksen aikana ottaa yhteyttä pääkonttoriin, liikenteestä vastaavaan henkilöön tai muuhun tahoon, joka voi antaa 3 kohdassa tarkoitetut todisteet.; [tark. 171]

(*5)  Kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimukseen (CMR) mukainen sähköinen rahtikirja.”"

*5

Kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimukseen (CMR) mukainen sähköinen rahtikirja.”

| 5 a) | lisätään 9 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”e a) | palkka ja palkallinen vuosiloma Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan mukaisesti

   (*6)

  . |
| --- | --- | --- |

5 a)

5 a)

lisätään 9 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 9 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”e a)

”e a)

palkka ja palkallinen vuosiloma Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan mukaisesti

   (*6)

  .

palkka ja palkallinen vuosiloma Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan mukaisesti

*6

.

(*6)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).”; [tark. 172]"

*6

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).”;

| 6) | Korvataan 10 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Komissio tutkii tilanteen erityisesti asiaankuuluvien tietojen perusteella ja päättää, kuultuaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 (*7) 42 artiklan 1 kohdan nojalla perustettua komiteaa, yhden kuukauden kuluessa jäsenvaltion hakemuksen vastaanottamisesta, ovatko turvatoimenpiteet tarpeen, ja päättää turvatoimenpiteistä, jos ne ovat tarpeellisia.

  (*7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).”;" |
| --- | --- |

6)

Korvataan 10 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Komissio tutkii tilanteen erityisesti asiaankuuluvien tietojen perusteella ja päättää, kuultuaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 (*7) 42 artiklan 1 kohdan nojalla perustettua komiteaa, yhden kuukauden kuluessa jäsenvaltion hakemuksen vastaanottamisesta, ovatko turvatoimenpiteet tarpeen, ja päättää turvatoimenpiteistä, jos ne ovat tarpeellisia.

*7

(*7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).”;"

*7

| 7) | Lisätään 10 a artikla seuraavasti:


  ”10 a artikla




  Tarkastukset Älykäs valvonta [tark. 173]



  1.   Jokaisen jäsenvaltion on järjestettävä tarkastukset niin, että 1 päivästä tammikuuta 2020 vähintään kaksi prosenttia kaikesta niiden alueella harjoitettavasta kabotaasiliikenteestä tarkastetaan kerran kalenterivuoden aikana. Niiden on nostettava tämä osuus vähintään kolmeen prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2022. Prosenttiosuuden laskentaperuste on Eurostatin raportoima kabotaasiliikenteen kokonaismäärä jäsenvaltioissa tonnikilometreinä vuonna t-2.

  Tässä luvussa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanon valvonnan tehostamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella on käytössä johdonmukainen kansallinen valvontastrategia. Strategiassa on keskityttävä yrityksiin, joilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklassa tarkoitettu korkea riskiluokitus. [tark. 174]





  1 a.
     
  Jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että direktiivin 2006/22/EY 2 artiklassa tarkoitettuihin tarkastuksiin sisältyy tarvittaessa myös kabotaasiliikenteen tarkastus. [tark. 175]



  2.   Jäsenvaltioiden on keskitettävä tarkastukset yrityksiin, jotka on luokiteltu sellaisiksi, että niillä on lisääntynyt riski rikkoa niihin sovellettavia tämän luvun säännöksiä. Tätä varten jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY (*8) 9 artiklan mukaisesti perustetussa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009 (*9) 12 artiklan mukaisesti laajennetussa riskiluokitusjärjestelmässä pidettävä tällaisten rikkomusten riskiä erillisenä riskinään.




  2 a.
     
  Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten jäsenvaltioilla on oltava pääsy asiaa koskeviin, asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvussa tarkoitettujen älykkäiden ajopiirtureiden kirjaamiin, käsittelemiin tai tallentamiin tietoihin sekä sähköisiin kuljetusasiakirjoihin, kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyssä yleissopimuksessa tarkoitettuihin sähköisiin rahtikirjoihin (eCMR). [tark. 176]





  2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava pääsy tällaisiin tietoihin ainoastaan toimivaltaisille viranomaille, joilla on valtuudet tarkastaa tässä asetuksessa määrättyjen oikeudellisten asiakirjojen rikkomista. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle niiden kaikkien alueellaan olevien toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot, joille jäsenvaltiot ovat antaneet pääsyn kyseisiin tietoihin. Komissio laatii ... päivään ...kuuta ... mennessä luettelon kaikista toimivaltaisista viranomaisista ja toimittaa sen jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava myöhemmistä muutoksista yhteystietoihin viipymättä. [tark. 177]





  2 c.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään niiden tietojen erityispiirteistä, joihin jäsenvaltioilla on oltava pääsy, niiden käyttöä koskevista ehdoista ja niiden toimittamisen tai niiden saatavuuden teknisistä eritelmistä ja joissa täsmennetään etenkin:










  a) | yksityiskohtainen luettelo tiedoista, joihin kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava pääsy ja joihin on sisällyttävä ainakin rajanylitysten sekä kuormaamis- ja purkamistoimintojen ajankohta ja paikka, ajoneuvon rekisterinumero ja kuljettajan tiedot; |
| --- | --- | --- |

7)

Lisätään 10 a artikla seuraavasti:

”10 a artikla

Tarkastukset Älykäs valvonta [tark. 173]

1.   Jokaisen jäsenvaltion on järjestettävä tarkastukset niin, että 1 päivästä tammikuuta 2020 vähintään kaksi prosenttia kaikesta niiden alueella harjoitettavasta kabotaasiliikenteestä tarkastetaan kerran kalenterivuoden aikana. Niiden on nostettava tämä osuus vähintään kolmeen prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2022. Prosenttiosuuden laskentaperuste on Eurostatin raportoima kabotaasiliikenteen kokonaismäärä jäsenvaltioissa tonnikilometreinä vuonna t-2.

  Tässä luvussa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanon valvonnan tehostamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella on käytössä johdonmukainen kansallinen valvontastrategia. Strategiassa on keskityttävä yrityksiin, joilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklassa tarkoitettu korkea riskiluokitus. [tark. 174]

1 a.
     
  Jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että direktiivin 2006/22/EY 2 artiklassa tarkoitettuihin tarkastuksiin sisältyy tarvittaessa myös kabotaasiliikenteen tarkastus. [tark. 175]

2.   Jäsenvaltioiden on keskitettävä tarkastukset yrityksiin, jotka on luokiteltu sellaisiksi, että niillä on lisääntynyt riski rikkoa niihin sovellettavia tämän luvun säännöksiä. Tätä varten jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY (*8) 9 artiklan mukaisesti perustetussa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009 (*9) 12 artiklan mukaisesti laajennetussa riskiluokitusjärjestelmässä pidettävä tällaisten rikkomusten riskiä erillisenä riskinään.

2 a.
     
  Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten jäsenvaltioilla on oltava pääsy asiaa koskeviin, asetuksen (EU) N:o 165/2014 II luvussa tarkoitettujen älykkäiden ajopiirtureiden kirjaamiin, käsittelemiin tai tallentamiin tietoihin sekä sähköisiin kuljetusasiakirjoihin, kuten tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyssä yleissopimuksessa tarkoitettuihin sähköisiin rahtikirjoihin (eCMR). [tark. 176]

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava pääsy tällaisiin tietoihin ainoastaan toimivaltaisille viranomaille, joilla on valtuudet tarkastaa tässä asetuksessa määrättyjen oikeudellisten asiakirjojen rikkomista. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle niiden kaikkien alueellaan olevien toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot, joille jäsenvaltiot ovat antaneet pääsyn kyseisiin tietoihin. Komissio laatii ... päivään ...kuuta ... mennessä luettelon kaikista toimivaltaisista viranomaisista ja toimittaa sen jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava myöhemmistä muutoksista yhteystietoihin viipymättä. [tark. 177]

2 c.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 14 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään niiden tietojen erityispiirteistä, joihin jäsenvaltioilla on oltava pääsy, niiden käyttöä koskevista ehdoista ja niiden toimittamisen tai niiden saatavuuden teknisistä eritelmistä ja joissa täsmennetään etenkin:

a)

yksityiskohtainen luettelo tiedoista, joihin kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava pääsy ja joihin on sisällyttävä ainakin rajanylitysten sekä kuormaamis- ja purkamistoimintojen ajankohta ja paikka, ajoneuvon rekisterinumero ja kuljettajan tiedot;

| b) | toimivaltaisten viranomaisten pääsyoikeudet, tarvittaessa eriteltyinä toimivaltaisen viranomaisen tyypin, pääsyn tyypin ja tietojen käyttötarkoituksen mukaan; |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisten viranomaisten pääsyoikeudet, tarvittaessa eriteltyinä toimivaltaisen viranomaisen tyypin, pääsyn tyypin ja tietojen käyttötarkoituksen mukaan;

| c) | a alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista tai niihin pääsyä koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien tapauksen mukaan tietojen säilyttämisen enimmäiskesto, tarvittaessa eriteltyinä tietojen tyypin mukaan. [tark. 178] |
| --- | --- |

c)

a alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista tai niihin pääsyä koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien tapauksen mukaan tietojen säilyttämisen enimmäiskesto, tarvittaessa eriteltyinä tietojen tyypin mukaan. [tark. 178]

2 d.
     
  Tässä artiklassa tarkoitettuja henkilötietoja ei saa käyttää tai säilyttää pidempään kuin on ehdottoman välttämätöntä niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on kerätty tai joita varten niitä myöhemmin käsitellään. Kun tällaisia tietoja ei enää tarvita näihin tarkoituksiin, ne on hävitettävä. [tark. 179]

3.   Jäsenvaltioiden on tehtävä kabotaasiliikenteeseen kohdistuvia yhteisiä tienvarsitarkastuksia ainakin kolme kertaa vuodessa
  , ja ne voivat tapahtua samaan aikaan kuin direktiivin 2006/22/EY 5 artiklan mukaisesti suoritetut tarkastukset
  . Maantieliikennealan sääntöjen täytäntöönpanon valvonnasta vastaavien kahden tai useamman jäsenvaltion kansallisten viranomaisten on tehtävä tällaisia tarkastuksia samanaikaisesti niin, että jokainen toimii omalla alueellaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009**** 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen kansallisten yhteyspisteiden on

  Jäsenvaltioiden on vaihdettava tietoja
  yhteisten tienvarsitarkastusten päättymisen jälkeen vaihdettava tietoja havaittujen
  säännösten
  rikkomusten lukumäärästä ja tyypistä

  luonteesta
  . [tark. 180]

(*8)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä


  ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta


  (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 35

  )."

*8

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä

ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta

(EUVL L 102, 11.4.2006, s. 35

(*9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51).”;"

*9

| 8) | Lisätään 14 a ja 14 b artikla seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Vastuut
  Jäsenvaltioiden on säädettävä lähettäjille, huolitsijoille, hankkijoille ja alihankkijoille II ja III luvun säännösten noudattamatta jättämisestä määrättävistä
  tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista
  seuraamuksista, jos nämä tietoisesti tilaavat kuljetuspalveluja, joihin

  tietävät tai näiden voidaan kohtuudella odottaa tietävän
  ,
  että näiden tilaamiin kuljetuspalveluihin
  liittyy tämän asetuksen rikkomista.


  Jos lähettäjät, huolitsijat, hankkijat ja alihankkijat tilaavat kuljetuspalveluja kuljetusyrityksiltä, joiden direktiivin 2006/22/EY 9 artiklassa tarkoitettu ristiluokitus on alhainen, niitä ei voida pitää vastuussa säännösten rikkomisesta määrättävistä seuraamuksista, ellei ole osoitettu, että ne olivat tosiasiallisesti tietoisia näistä rikkomuksista. [tark. 181]



  14 b artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Komissiolle siirretään valta antaa 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi [tämän (muutos)asetuksen voimaantulopäivästä].


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä 4 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 5 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*10)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;" |
| --- | --- |

8)

Lisätään 14 a ja 14 b artikla seuraavasti:

”14 a artikla

Vastuut

Jäsenvaltioiden on säädettävä lähettäjille, huolitsijoille, hankkijoille ja alihankkijoille II ja III luvun säännösten noudattamatta jättämisestä määrättävistä
  tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista
  seuraamuksista, jos nämä tietoisesti tilaavat kuljetuspalveluja, joihin

  tietävät tai näiden voidaan kohtuudella odottaa tietävän
  ,
  että näiden tilaamiin kuljetuspalveluihin
  liittyy tämän asetuksen rikkomista.

Jos lähettäjät, huolitsijat, hankkijat ja alihankkijat tilaavat kuljetuspalveluja kuljetusyrityksiltä, joiden direktiivin 2006/22/EY 9 artiklassa tarkoitettu ristiluokitus on alhainen, niitä ei voida pitää vastuussa säännösten rikkomisesta määrättävistä seuraamuksista, ellei ole osoitettu, että ne olivat tosiasiallisesti tietoisia näistä rikkomuksista. [tark. 181]

14 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Komissiolle siirretään valta antaa 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi [tämän (muutos)asetuksen voimaantulopäivästä].

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä 4 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 5 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*10)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;"

*10

| 9) | Poistetaan 15 artikla; |
| --- | --- |

9)

Poistetaan 15 artikla;

| 10) | Korvataan 17 artikla seuraavasti:

  ”17 artikla
  Raportointi

  1.   Viimeistään kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle niiden liikenteenharjoittajien lukumäärä, joilla edellisen vuoden 31 päivänä joulukuuta oli yhteisön liikennelupa, sekä kyseisenä päivänä liikenteessä olleita ajoneuvoja vastaava oikeaksi todistettujen jäljennösten lukumäärä.


  2.   Viimeistään kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edeltävän kalenterivuoden aikana myönnettyjen kuljettajatodistusten lukumäärä sekä edellisen kalenterivuoden 31 päivästä joulukuuta alkaen liikenteessä olleiden kuljettajatodistusten kokonaismäärä.


  3.   
  Jäsenvaltioiden on viimeistään ... päivänä ... kuuta ... [kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä] toimitettava komissiolle 10 a artiklan mukaisesti hyväksytyt kansalliset valvontastrategiansa.
  Viimeistään kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edellisen kalenterivuoden aikana 10 a artiklan mukaisesti suoritettujen kabotaasitarkastusten lukumäärä.
  suoritetuista täytäntöönpanon valvontatoimista ja niihin mahdollisesti sisältyneiden tarkastusten lukumäärästä.
  Ilmoituksessa on oltava tarkastettujen ajoneuvojen ja tarkastettujen tonnikilometrien lukumäärät. [tark. 182]





  3 a.
     
  Komissio laatii kertomuksen unionin maantieliikennemarkkinoiden tilanteesta vuoden 2022 loppuun mennessä. Kertomuksessa on oltava arviointi markkinatilanteesta, mukaan lukien arvio tarkastusten tehokkuudesta ja alan työehtojen kehityksestä.” [tark. 183] |
| --- | --- |

10)

Korvataan 17 artikla seuraavasti:

”17 artikla

Raportointi

1.   Viimeistään kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle niiden liikenteenharjoittajien lukumäärä, joilla edellisen vuoden 31 päivänä joulukuuta oli yhteisön liikennelupa, sekä kyseisenä päivänä liikenteessä olleita ajoneuvoja vastaava oikeaksi todistettujen jäljennösten lukumäärä.

2.   Viimeistään kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edeltävän kalenterivuoden aikana myönnettyjen kuljettajatodistusten lukumäärä sekä edellisen kalenterivuoden 31 päivästä joulukuuta alkaen liikenteessä olleiden kuljettajatodistusten kokonaismäärä.

3.   
  Jäsenvaltioiden on viimeistään ... päivänä ... kuuta ... [kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä] toimitettava komissiolle 10 a artiklan mukaisesti hyväksytyt kansalliset valvontastrategiansa.
  Viimeistään kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edellisen kalenterivuoden aikana 10 a artiklan mukaisesti suoritettujen kabotaasitarkastusten lukumäärä.
  suoritetuista täytäntöönpanon valvontatoimista ja niihin mahdollisesti sisältyneiden tarkastusten lukumäärästä.
  Ilmoituksessa on oltava tarkastettujen ajoneuvojen ja tarkastettujen tonnikilometrien lukumäärät. [tark. 182]

3 a.
     
  Komissio laatii kertomuksen unionin maantieliikennemarkkinoiden tilanteesta vuoden 2022 loppuun mennessä. Kertomuksessa on oltava arviointi markkinatilanteesta, mukaan lukien arvio tarkastusten tehokkuudesta ja alan työehtojen kehityksestä.” [tark. 183]

3 artikla

Uudelleentarkastelu

1)   Komissio arvioi tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 1072/2009 8 artiklaa muuttavan 2 artiklan vaikutusta viimeistään [3

  kolme
  vuotta tämän asetuksen voimaantulosta] ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Komission kertomukseen on tarvittaessa liitettävä asiaankuuluvat lainsäädäntöehdotukset.

2)   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimisen jälkeen komissio arvioi tätä asetusta säännöllisesti ja toimittaa arviointien tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3)   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kertomuksiin on tarvittaessa liitettävä asianmukaiset ehdotukset.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan [xx].

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 38.

1

(2)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

3

(4)  Asetus (EY) N:o 1071/2009
  , annettu 21 päivänä lokakuuta 2009,
  maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51).

4

, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009,

(5)  Asetus (EY) N:o 1072/2009
  , annettu 21 päivänä lokakuuta 2009,
  maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72).

5

, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009,

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1).

6

(7)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/79

---

P8_TA(2019)0342

Maakaasun sisämarkkinoita koskevat yhteiset säännöt ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 2009/73/EY muuttamisesta (COM(2017)0660 – C8-0394/2017 – 2017/0294(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0660), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0660),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0394/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. huhtikuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. huhtikuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A8-0143/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A8-0143/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 64

(2)  EUVL C 361, 5.10.2018, s. 72.

---

P8_TC1-COD(2017)0294

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 2009/73/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2019/692.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/81 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/81

---

P8_TA(2019)0343

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018)0390 – C8-0270/2018 – 2018/0210(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0390),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan, 195 artiklan 2 kohdan ja 349 artiklan, joiden mukaisesti komissio antoi ehdotuksen parlamentille (C8-0270/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan, 195 artiklan 2 kohdan ja 349 artiklan, joiden mukaisesti komissio antoi ehdotuksen parlamentille (C8-0270/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A8-0176/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A8-0176/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 104.

(2)  EUVL C 361, 5.10.2018, s. 9.

---

P8_TC1-COD(2018)0210

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta
  , kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta [tark. 1 Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan, 195 artiklan 2 kohdan ja 349 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | On tarpeen perustaa Euroopan meri- ja kalatalousrahasto-
  , kalatalous-
  ja
  vesiviljelyrahasto
  (EMKR

  EMKVR
  ) ohjelmakaudeksi 2021–2027. [tark. 1 Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.] Rahaston olisi pyrittävä kohdentamaan unionin talousarviosta saatava rahoitus yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ”YKP”,
  meristrategiapuitedirektiivin,
  EU:n meripolitiikan ja valtamerten hallinnointia koskevien unionin kansainvälisten sitoumusten
  täytäntöönpanon
  tukemiseen. Tällainen rahoitus on keskeinen tekijä, kun halutaan mahdollistaa kestävä kalastus ja meren elollisten luonnonvarojen
  ja elinympäristöjen
  säilyttäminen,
  kestävä vesiviljely,
  elintarviketurva kala- ja äyriäistuotteiden avulla, kestävän sinisen talouden kasvu
  , hyvinvointi sekä taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus kalastusta ja vesiviljelyä harjoittavissa yhteisöissä
  sekä terveet, turvalliset, turvatut, puhtaat ja kestävästi hoidetut meret ja valtameret.
  EMKVR:n tuella olisi edistettävä sekä tuottajien että kuluttajien tarpeiden täyttämistä. [tark. 276] |
| --- | --- |

(1)

On tarpeen perustaa Euroopan meri- ja kalatalousrahasto-
  , kalatalous-
  ja
  vesiviljelyrahasto
  (EMKR

  EMKVR
  ) ohjelmakaudeksi 2021–2027. [tark. 1 Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.] Rahaston olisi pyrittävä kohdentamaan unionin talousarviosta saatava rahoitus yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ”YKP”,
  meristrategiapuitedirektiivin,
  EU:n meripolitiikan ja valtamerten hallinnointia koskevien unionin kansainvälisten sitoumusten
  täytäntöönpanon
  tukemiseen. Tällainen rahoitus on keskeinen tekijä, kun halutaan mahdollistaa kestävä kalastus ja meren elollisten luonnonvarojen
  ja elinympäristöjen
  säilyttäminen,
  kestävä vesiviljely,
  elintarviketurva kala- ja äyriäistuotteiden avulla, kestävän sinisen talouden kasvu
  , hyvinvointi sekä taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus kalastusta ja vesiviljelyä harjoittavissa yhteisöissä
  sekä terveet, turvalliset, turvatut, puhtaat ja kestävästi hoidetut meret ja valtameret.
  EMKVR:n tuella olisi edistettävä sekä tuottajien että kuluttajien tarpeiden täyttämistä. [tark. 276]

| (1 a) | Euroopan parlamentti
  painottaa näkemystään, että Pariisin sopimuksen seurauksena ilmastoon liittyvää monialaista varainkäyttöä olisi lisättävä huomattavasti nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna ja siinä olisi saavutettava 30 prosentin taso mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä; [tark. 4] |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopan parlamentti
  painottaa näkemystään, että Pariisin sopimuksen seurauksena ilmastoon liittyvää monialaista varainkäyttöä olisi lisättävä huomattavasti nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna ja siinä olisi saavutettava 30 prosentin taso mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä; [tark. 4]

| (1 b) | Euroopan parlamentti korosti 14 päivänä maaliskuuta 2018 ja 30 päivänä toukokuuta 2018 monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 antamissaan päätöslauselmissa niiden monialaisten periaatteiden merkitystä, joiden on oltava monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 ja kaiken siihen liittyvän unionin toimintapolitiikan perustana. Euroopan parlamentti toisti tässä yhteydessä kantansa, jonka mukaan EU:n on pidettävä kiinni sitoumuksestaan toimia edelläkävijänä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, ja piti valitettavana, että monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin ei sisälly asiaankuuluvaa selkeää ja näkyvää sitoumusta. Tästä syystä Euroopan parlamentti pyysi sisällyttämään kestävän kehityksen tavoitteet kaikkeen unionin toimintapolitiikkaan ja kaikkiin aloitteisiin, joita seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan. Lisäksi se muistutti, että unionista voi tulla vahvempi ja kunnianhimoisempi vain, jos sen rahoitusta lisätään. Euroopan parlamentti kehotti siksi jatkamaan tukea nykyisille politiikoille, etenkin perussopimuksiin kirjatuille unionin pitkäaikaisille politiikoille eli yhteiselle maatalouspolitiikalle, yhteiselle kalastuspolitiikalle ja koheesiopolitiikalle, koska ne tuovat unionin kansalaisille konkreettisia etuja. [tark. 5] |
| --- | --- |

(1 b)

Euroopan parlamentti korosti 14 päivänä maaliskuuta 2018 ja 30 päivänä toukokuuta 2018 monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 antamissaan päätöslauselmissa niiden monialaisten periaatteiden merkitystä, joiden on oltava monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 ja kaiken siihen liittyvän unionin toimintapolitiikan perustana. Euroopan parlamentti toisti tässä yhteydessä kantansa, jonka mukaan EU:n on pidettävä kiinni sitoumuksestaan toimia edelläkävijänä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, ja piti valitettavana, että monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin ei sisälly asiaankuuluvaa selkeää ja näkyvää sitoumusta. Tästä syystä Euroopan parlamentti pyysi sisällyttämään kestävän kehityksen tavoitteet kaikkeen unionin toimintapolitiikkaan ja kaikkiin aloitteisiin, joita seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan. Lisäksi se muistutti, että unionista voi tulla vahvempi ja kunnianhimoisempi vain, jos sen rahoitusta lisätään. Euroopan parlamentti kehotti siksi jatkamaan tukea nykyisille politiikoille, etenkin perussopimuksiin kirjatuille unionin pitkäaikaisille politiikoille eli yhteiselle maatalouspolitiikalle, yhteiselle kalastuspolitiikalle ja koheesiopolitiikalle, koska ne tuovat unionin kansalaisille konkreettisia etuja. [tark. 5]

| (1 c) | Euroopan parlamentti korosti 14 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa kalatalousalan, meriympäristön ja ns. sinisen talouden sosioekonomista ja ekologista merkitystä ja niiden panosta unionin kestävään elintarvikeomavaraisuuteen, sillä ne varmistavat eurooppalaisen vesiviljelyalan ja kalastusalan kestävyyden ja lievittävät ympäristövaikutuksia. Lisäksi parlamentti kehotti säilyttämään nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä kalastusalalle osoitettavien määrärahojen tason ennallaan ja lisäämään meriasioiden määrärahoja, jos suunnitellaan siniseen talouteen liittyviä uusia tavoitteita. [tark. 6] |
| --- | --- |

(1 c)

Euroopan parlamentti korosti 14 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa kalatalousalan, meriympäristön ja ns. sinisen talouden sosioekonomista ja ekologista merkitystä ja niiden panosta unionin kestävään elintarvikeomavaraisuuteen, sillä ne varmistavat eurooppalaisen vesiviljelyalan ja kalastusalan kestävyyden ja lievittävät ympäristövaikutuksia. Lisäksi parlamentti kehotti säilyttämään nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä kalastusalalle osoitettavien määrärahojen tason ennallaan ja lisäämään meriasioiden määrärahoja, jos suunnitellaan siniseen talouteen liittyviä uusia tavoitteita. [tark. 6]

| (1 d) | Lisäksi Euroopan parlamentti korosti monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 14 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä toukokuuta 2018 antamissaan päätöslauselmissa, että syrjinnän poistaminen on keskeisellä sijalla, jos halutaan täyttää osallistavan unionin luomista koskevat unionin sitoumukset, ja sen vuoksi sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuolten tasa-arvoa koskevat erityiset rahoitussitoumukset olisi sisällytettävä kaikkiin unionin politiikkatoimiin ja aloitteisiin seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. [tark. 7] |
| --- | --- |

(1 d)

Lisäksi Euroopan parlamentti korosti monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 14 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä toukokuuta 2018 antamissaan päätöslauselmissa, että syrjinnän poistaminen on keskeisellä sijalla, jos halutaan täyttää osallistavan unionin luomista koskevat unionin sitoumukset, ja sen vuoksi sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuolten tasa-arvoa koskevat erityiset rahoitussitoumukset olisi sisällytettävä kaikkiin unionin politiikkatoimiin ja aloitteisiin seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. [tark. 7]

| (1 e) | EMKVR:ssä olisi asetettava etusijalle pienimuotoinen kalastus, jotta voidaan ratkaista tähän osa-alueeseen liittyvät erityiset ongelmat ja tukea sen osalta paikallista ja kestävää kalastuksenhoitoa ja rannikkoyhteisöjen kehitystä. [tark. 8] |
| --- | --- |

(1 e)

EMKVR:ssä olisi asetettava etusijalle pienimuotoinen kalastus, jotta voidaan ratkaista tähän osa-alueeseen liittyvät erityiset ongelmat ja tukea sen osalta paikallista ja kestävää kalastuksenhoitoa ja rannikkoyhteisöjen kehitystä. [tark. 8]

| (2) | Maailmanlaajuisena valtameritoimijana ja maailman viidenneksi suurimpana kalojen ja äyriäisten tuottajana unionilla

  , jolla on syrjäisimmät alueet sekä merentakaiset maat ja alueet mukaan luettuina maailman suurin merialue, unionista on tullut maailman viidenneksi suurin kalojen ja äyriäisten tuottaja, ja sillä
  on suuri vastuu merten ja valtamerten
  ja niiden resurssien
  suojelemisesta, säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä. Merten ja valtamerten säilyttäminen onkin nopeasti kasvavan maailman väestön kannalta välttämätöntä. Se on myös unionin sosioekonomisen edun mukaista, sillä kestävä
  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvä
  sininen talous lisää investointeja, työpaikkoja ja kasvua, edistää innovointia ja tutkimusta ja parantaa energian toimitusvarmuutta valtamerienergian avulla. Turvalliset ja turvatut meret ja valtameret ovat välttämättömiä myös tehokkaan rajavalvonnan ja merenkulkurikosten maailmanlaajuisen torjunnan kannalta, joten tällä puututaan turvallisuuteen liittyviin kansalaisten huolenaiheisiin. [tark. 277] |
| --- | --- |

(2)

Maailmanlaajuisena valtameritoimijana ja maailman viidenneksi suurimpana kalojen ja äyriäisten tuottajana unionilla

  , jolla on syrjäisimmät alueet sekä merentakaiset maat ja alueet mukaan luettuina maailman suurin merialue, unionista on tullut maailman viidenneksi suurin kalojen ja äyriäisten tuottaja, ja sillä
  on suuri vastuu merten ja valtamerten
  ja niiden resurssien
  suojelemisesta, säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä. Merten ja valtamerten säilyttäminen onkin nopeasti kasvavan maailman väestön kannalta välttämätöntä. Se on myös unionin sosioekonomisen edun mukaista, sillä kestävä
  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvä
  sininen talous lisää investointeja, työpaikkoja ja kasvua, edistää innovointia ja tutkimusta ja parantaa energian toimitusvarmuutta valtamerienergian avulla. Turvalliset ja turvatut meret ja valtameret ovat välttämättömiä myös tehokkaan rajavalvonnan ja merenkulkurikosten maailmanlaajuisen torjunnan kannalta, joten tällä puututaan turvallisuuteen liittyviin kansalaisten huolenaiheisiin. [tark. 277]

| 2 a) | Kestävä kalastus sekä meriveden ja makeanveden vesiviljely parantavat merkittävästi unionin elintarviketurvaa, maaseudun työpaikkojen säilymistä ja luomista sekä luonnonympäristön ja varsinkin biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Kalastus- ja vesiviljelyalan tukeminen ja kehittäminen olisi asetettava unionin tulevan kalastuspolitiikan keskiöön. [tark. 10] |
| --- | --- |

2 a)

Kestävä kalastus sekä meriveden ja makeanveden vesiviljely parantavat merkittävästi unionin elintarviketurvaa, maaseudun työpaikkojen säilymistä ja luomista sekä luonnonympäristön ja varsinkin biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Kalastus- ja vesiviljelyalan tukeminen ja kehittäminen olisi asetettava unionin tulevan kalastuspolitiikan keskiöön. [tark. 10]

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) xx/xx [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] (4) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) n annettu yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista, jäljempänä ”rahastot”, myönnettävän tuen koordinoinnin parantamiseksi ja täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi niin, että ensisijaisena tavoitteena on yksinkertaistaa politiikkaa yhtenäisellä tavalla. Yhteisiä säännöksiä sovelletaan yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan EMKR

  EMKVR
  :n osaan. Rahastot pyrkivät toisiaan täydentäviin tavoitteisiin ja noudattavat samaa hallinnointitapaa. Sen vuoksi asetuksessa (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] esitetään joukko yhteisiä yleisiä tavoitteita sekä kumppanuuden ja monitasoisen hallinnoinnin kaltaisia yleisiä periaatteita. Se kattaa myös strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun yhteiset näkökohdat, mukaan lukien kunkin jäsenvaltion kanssa tehtäviä kumppanuussopimuksia koskevat säännökset, ja siinä esitetään yhteinen lähestymistapa rahastojen tulossuuntautuneisuuteen. Se sisältää siten mahdollistavat edellytykset, tuloksellisuuden tarkastelun sekä seurantaa, raportointia ja arviointia koskevat järjestelyt. Myös tukikelpoisuussääntöjen osalta on vahvistettu yhteiset säännökset, ja rahoitusvälineiden, InvestEU-ohjelman käytön, yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen sekä varainhoidon osalta on määritetty erityisjärjestelyt. Lisäksi eräät hallinto- ja valvontajärjestelyt koskevat kaikkia rahastoja. Täydentävyydet eri rahastojen, EMKVR mukaan luettuna, ja muiden unionin ohjelmien välillä olisi kuvattava asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisesti kumppanuussopimuksessa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) xx/xx [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] (4) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) n annettu yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista, jäljempänä ”rahastot”, myönnettävän tuen koordinoinnin parantamiseksi ja täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi niin, että ensisijaisena tavoitteena on yksinkertaistaa politiikkaa yhtenäisellä tavalla. Yhteisiä säännöksiä sovelletaan yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan EMKR

  EMKVR
  :n osaan. Rahastot pyrkivät toisiaan täydentäviin tavoitteisiin ja noudattavat samaa hallinnointitapaa. Sen vuoksi asetuksessa (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] esitetään joukko yhteisiä yleisiä tavoitteita sekä kumppanuuden ja monitasoisen hallinnoinnin kaltaisia yleisiä periaatteita. Se kattaa myös strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun yhteiset näkökohdat, mukaan lukien kunkin jäsenvaltion kanssa tehtäviä kumppanuussopimuksia koskevat säännökset, ja siinä esitetään yhteinen lähestymistapa rahastojen tulossuuntautuneisuuteen. Se sisältää siten mahdollistavat edellytykset, tuloksellisuuden tarkastelun sekä seurantaa, raportointia ja arviointia koskevat järjestelyt. Myös tukikelpoisuussääntöjen osalta on vahvistettu yhteiset säännökset, ja rahoitusvälineiden, InvestEU-ohjelman käytön, yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen sekä varainhoidon osalta on määritetty erityisjärjestelyt. Lisäksi eräät hallinto- ja valvontajärjestelyt koskevat kaikkia rahastoja. Täydentävyydet eri rahastojen, EMKVR mukaan luettuna, ja muiden unionin ohjelmien välillä olisi kuvattava asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisesti kumppanuussopimuksessa.

| (4) | Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia varainhoitosääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan perusteella. Nämä säännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [asetus unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä] (5) (varainhoitoasetus), ja niissä määritetään erityisesti menettely talousarvion laatimiselle ja sen toteuttamiselle käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. Perussopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja unionin rahoituksen tuloksellisuudelle. |
| --- | --- |

(4)

Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia varainhoitosääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan perusteella. Nämä säännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [asetus unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä] (5) (varainhoitoasetus), ja niissä määritetään erityisesti menettely talousarvion laatimiselle ja sen toteuttamiselle käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. Perussopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja unionin rahoituksen tuloksellisuudelle.

| (5) | Suoran hallinnoinnin puitteissa olisi pyrittävä synnyttämään synergiaa ja täydentävyyksiä EMKR

  EMKVR
  :n ja muiden asiaankuuluvien unionin rahastojen ja ohjelmien välillä
  sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä synergiavaikutuksia
  . EMKR

  EMKVR
  :n olisi myös mahdollistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) xx/xx (6) (InvestEU-asetus) mukaisesti toteutettava rahoitus sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. [tark. 11] |
| --- | --- |

(5)

Suoran hallinnoinnin puitteissa olisi pyrittävä synnyttämään synergiaa ja täydentävyyksiä EMKR

  EMKVR
  :n ja muiden asiaankuuluvien unionin rahastojen ja ohjelmien välillä
  sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä synergiavaikutuksia
  . EMKR

  EMKVR
  :n olisi myös mahdollistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) xx/xx (6) (InvestEU-asetus) mukaisesti toteutettava rahoitus sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. [tark. 11]

| (6) | EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin, eikä toimien pitäisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Tuella olisi saatava aikaan selvä Euroopan tason lisäarvo

  ja sen avulla olisi lisättävä kalastuksesta saatavia tuloja, edistettävä alalla työntekijöiden oikeudet huomioon ottavia työpaikkoja, taattava oikeudenmukaiset hinnat tuottajille, lisättävä kalastuksesta saatavaa lisäarvoa ja tuettava kalastukseen liittyviä ketjun alku- ja loppupään toimien kehittämistä
  . [tark. 12] |
| --- | --- |

(6)

EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin, eikä toimien pitäisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Tuella olisi saatava aikaan selvä Euroopan tason lisäarvo

  ja sen avulla olisi lisättävä kalastuksesta saatavia tuloja, edistettävä alalla työntekijöiden oikeudet huomioon ottavia työpaikkoja, taattava oikeudenmukaiset hinnat tuottajille, lisättävä kalastuksesta saatavaa lisäarvoa ja tuettava kalastukseen liittyviä ketjun alku- ja loppupään toimien kehittämistä
  . [tark. 12]

| (7) | Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimille asetetut prioriteetit ja tulokset, kun erityisesti otetaan huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä yhteydessä olisi syytä harkita kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kustannuksiin perustumatonta rahoitusta. [tark. 13] |
| --- | --- |

(7)

Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimille asetetut prioriteetit ja tulokset, kun erityisesti otetaan huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä yhteydessä olisi syytä harkita kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kustannuksiin perustumatonta rahoitusta. [tark. 13]

| (8) | Asetuksessa (EU) N:o xx/xx (7) vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kalastus- ja meripolitiikkaa on edelleen tuettava unionin talousarviosta. EMKR:n talousarvion olisi oltava 6 140 000 000 euroa käypinä hintoina.

  EMKVR:n talousarviota olisi kasvatettava vähintään 10 prosentilla vuosien 2014–2020 EMKR:ään nähden. Sen
  varat olisi jaettava yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä. Niistä 5 311 000 000 euroa

  87 prosenttia
  olisi kohdennettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen ja 829 000 000 euroa

  13 prosenttia
  suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen. Jotta voidaan varmistaa vakaus erityisesti YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan kansallisen määrärahajaon olisi ohjelmakaudella 2021–2027 perustuttava osuuksiin EMKR:stä ohjelmakaudella 2014–2020. Syrjäisimmille alueille, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan sekä kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä

  , kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten ja kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä sekä meren ja rannikon biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua ja ennallistamista sekä meriosaamista
  varten olisi varattava tietyt määrät, kun taas kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen ja ylimääräiseen lopettamiseen

  väliaikaiseen lopettamiseen sekä aluksiin investoimiseen
  myönnettäville määrille olisi asetettava yläraja. [tark. 14] |
| --- | --- |

(8)

Asetuksessa (EU) N:o xx/xx (7) vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kalastus- ja meripolitiikkaa on edelleen tuettava unionin talousarviosta. EMKR:n talousarvion olisi oltava 6 140 000 000 euroa käypinä hintoina.

  EMKVR:n talousarviota olisi kasvatettava vähintään 10 prosentilla vuosien 2014–2020 EMKR:ään nähden. Sen
  varat olisi jaettava yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä. Niistä 5 311 000 000 euroa

  87 prosenttia
  olisi kohdennettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen ja 829 000 000 euroa

  13 prosenttia
  suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen. Jotta voidaan varmistaa vakaus erityisesti YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan kansallisen määrärahajaon olisi ohjelmakaudella 2021–2027 perustuttava osuuksiin EMKR:stä ohjelmakaudella 2014–2020. Syrjäisimmille alueille, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan sekä kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä

  , kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten ja kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä sekä meren ja rannikon biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua ja ennallistamista sekä meriosaamista
  varten olisi varattava tietyt määrät, kun taas kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen ja ylimääräiseen lopettamiseen

  väliaikaiseen lopettamiseen sekä aluksiin investoimiseen
  myönnettäville määrille olisi asetettava yläraja. [tark. 14]

| (8 a) | Vesiviljelyalan merkityksen vuoksi unionin määrärahat tätä alaa ja etenkin makeanveden vesiviljelyä varten olisi säilytettävä käynnissä olevan talousarviokauden tasolla. [tark. 15] |
| --- | --- |

(8 a)

Vesiviljelyalan merkityksen vuoksi unionin määrärahat tätä alaa ja etenkin makeanveden vesiviljelyä varten olisi säilytettävä käynnissä olevan talousarviokauden tasolla. [tark. 15]

| (9) | Merialalla on Euroopassa yli 5 miljoonaa työpaikkaa, jotka tuottavat lähes 500 miljardia euroa vuodessa, ja alalla on potentiaalia monien uusien työpaikkojen luomiseen. Maailmanlaajuisesti valtameritalouden tuoton arvioidaan nyt olevan 1,3 biljoonaa euroa, ja määrä voi yli kaksinkertaistua vuoteen 2030 mennessä. Tarve saavuttaa hiilidioksidipäästötavoitteet, lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää sinisen talouden ekologista jalanjälkeä on merkittävästi edistänyt

  Pariisin ilmastosopimuksen hiilidioksidipäästötavoitteet edellyttää, että vähintään 30 prosenttia unionin talousarviosta käytetään ilmastoon liittyviin toimiin. On myös tarpeen lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää sinisen talouden ekologista jalanjälkeä kehittäen sinistä taloutta ekologisten rajojen puitteissa, missä onkin merkittävästi edistetty ja millä on edelleen edistettävä
  innovointia muilla aloilla, kuten laivavarusteissa, laivanrakennuksessa, valtamerten havainnoinnissa, ruoppauksessa, rannikoiden suojelussa ja merirakentamisessa. Unionin rakennerahastot, erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR), ovat investoineet meritalouteen. Alan kasvupotentiaalin hyödyntämiseen tarvitaan InvestEU-ohjelman kaltaisia uusia investointivälineitä
  voitaisiin käyttää alan kasvupotentiaalin hyödyntämiseen
  . [tark. 16] |
| --- | --- |

(9)

Merialalla on Euroopassa yli 5 miljoonaa työpaikkaa, jotka tuottavat lähes 500 miljardia euroa vuodessa, ja alalla on potentiaalia monien uusien työpaikkojen luomiseen. Maailmanlaajuisesti valtameritalouden tuoton arvioidaan nyt olevan 1,3 biljoonaa euroa, ja määrä voi yli kaksinkertaistua vuoteen 2030 mennessä. Tarve saavuttaa hiilidioksidipäästötavoitteet, lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää sinisen talouden ekologista jalanjälkeä on merkittävästi edistänyt

  Pariisin ilmastosopimuksen hiilidioksidipäästötavoitteet edellyttää, että vähintään 30 prosenttia unionin talousarviosta käytetään ilmastoon liittyviin toimiin. On myös tarpeen lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää sinisen talouden ekologista jalanjälkeä kehittäen sinistä taloutta ekologisten rajojen puitteissa, missä onkin merkittävästi edistetty ja millä on edelleen edistettävä
  innovointia muilla aloilla, kuten laivavarusteissa, laivanrakennuksessa, valtamerten havainnoinnissa, ruoppauksessa, rannikoiden suojelussa ja merirakentamisessa. Unionin rakennerahastot, erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR), ovat investoineet meritalouteen. Alan kasvupotentiaalin hyödyntämiseen tarvitaan InvestEU-ohjelman kaltaisia uusia investointivälineitä
  voitaisiin käyttää alan kasvupotentiaalin hyödyntämiseen
  . [tark. 16]

| (9 a) | Investointeja siniseen talouteen olisi tuettava parhailla saatavissa olevilla tieteellisillä lausunnoilla, jotta voidaan välttää pitkän aikavälin kestävyyden vaarantavat haitalliset luontoon kohdistuvat vaikutukset. Jos ei ole sopivia tietoja tai asiantuntemusta sijoitusten ympäristövaikutuksen arvioimiseksi, sekä julkisen että yksityisen sektorin olisi sovellettava ennalta varautumisen periaatetta, koska muuten voidaan ryhtyä mahdollisesti haitallisia vaikutuksia aiheuttaviin toimiin. [tark. 17] |
| --- | --- |

(9 a)

Investointeja siniseen talouteen olisi tuettava parhailla saatavissa olevilla tieteellisillä lausunnoilla, jotta voidaan välttää pitkän aikavälin kestävyyden vaarantavat haitalliset luontoon kohdistuvat vaikutukset. Jos ei ole sopivia tietoja tai asiantuntemusta sijoitusten ympäristövaikutuksen arvioimiseksi, sekä julkisen että yksityisen sektorin olisi sovellettava ennalta varautumisen periaatetta, koska muuten voidaan ryhtyä mahdollisesti haitallisia vaikutuksia aiheuttaviin toimiin. [tark. 17]

| (10) | EMKR

  EMKVR
  :llä olisi oltava seuraavat neljä

  viisi
  toimintalinjaa: kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen

  kalastuksen
  ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden
  ja jalostusalan avulla; kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen

  ottaen huomioon ekologinen kestokyky sekä hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden
  edistäminen
  rannikkoyhteisöissä ja sisävesiyhteisöissä
  ; kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. EMKR:n toimintalinjat olisi pantava täytäntöön yhteistyöhön perustuvalla, suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla.
  [tark. 18] |
| --- | --- |

(10)

EMKR

  EMKVR
  :llä olisi oltava seuraavat neljä

  viisi
  toimintalinjaa: kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen

  kalastuksen
  ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden
  ja jalostusalan avulla; kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen

  ottaen huomioon ekologinen kestokyky sekä hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden
  edistäminen
  rannikkoyhteisöissä ja sisävesiyhteisöissä
  ; kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. EMKR:n toimintalinjat olisi pantava täytäntöön yhteistyöhön perustuvalla, suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla.
  [tark. 18]

| (10 a) | Toimintalinjat voitaisiin määrittää erityisillä unionin tavoitteilla sen selventämiseksi, mihin rahastoa voidaan käyttää, ja rahaston tehokkuuden parantamiseksi. [tark. 19] |
| --- | --- |

(10 a)

Toimintalinjat voitaisiin määrittää erityisillä unionin tavoitteilla sen selventämiseksi, mihin rahastoa voidaan käyttää, ja rahaston tehokkuuden parantamiseksi. [tark. 19]

| (11) | Vuoden 2020 jälkeen EMKR

  EMKVR
  :n olisi perustuttava yksinkertaistettuun rakenteeseen, jossa ei ole ennalta määrittäviä toimenpiteitä eikä yksityiskohtaisia unionin tason tukikelpoisuussääntöjä, jotka ovat liian ohjailevia. Sen sijaan kutakin toimintalinjaa varten olisi esitettävä kuvaus laajoista tuen kohteista. Jäsenvaltioiden olisi näin laadittava omat ohjelmansa, joissa ne esittävät asianmukaisimman tavan panna toimintalinjat täytäntöön. Tukea voitaisiin tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisin säännöin myöntää jäsenvaltioiden näissä ohjelmissa esittämiin monenlaisiin toimenpiteisiin edellyttäen, että ne kuuluvat tässä asetuksessa määriteltyihin tuen kohteisiin

  toimintalinjoihin
  . On kuitenkin tarpeen vahvistaa luettelo kalavarojen suojelun kannalta haitallisista tukeen oikeuttamattomista toimista, esimerkiksi kalastuskapasiteettia lisääviä investointeja koskeva yleinen kielto
  , tietyin asianmukaisesti perustelluin poikkeuksin
  . Lisäksi laivastoon liittyville investoinneille ja korvauksille olisi asetettava tiukat ehdot, joiden mukaan niiden on oltava johdonmukaisia YKP:n suojelutavoitteiden kanssa. [tark. 20] |
| --- | --- |

(11)

Vuoden 2020 jälkeen EMKR

  EMKVR
  :n olisi perustuttava yksinkertaistettuun rakenteeseen, jossa ei ole ennalta määrittäviä toimenpiteitä eikä yksityiskohtaisia unionin tason tukikelpoisuussääntöjä, jotka ovat liian ohjailevia. Sen sijaan kutakin toimintalinjaa varten olisi esitettävä kuvaus laajoista tuen kohteista. Jäsenvaltioiden olisi näin laadittava omat ohjelmansa, joissa ne esittävät asianmukaisimman tavan panna toimintalinjat täytäntöön. Tukea voitaisiin tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisin säännöin myöntää jäsenvaltioiden näissä ohjelmissa esittämiin monenlaisiin toimenpiteisiin edellyttäen, että ne kuuluvat tässä asetuksessa määriteltyihin tuen kohteisiin

  toimintalinjoihin
  . On kuitenkin tarpeen vahvistaa luettelo kalavarojen suojelun kannalta haitallisista tukeen oikeuttamattomista toimista, esimerkiksi kalastuskapasiteettia lisääviä investointeja koskeva yleinen kielto
  , tietyin asianmukaisesti perustelluin poikkeuksin
  . Lisäksi laivastoon liittyville investoinneille ja korvauksille olisi asetettava tiukat ehdot, joiden mukaan niiden on oltava johdonmukaisia YKP:n suojelutavoitteiden kanssa. [tark. 20]

| (12) | Valtamerten säilyttäminen ja niiden kestävä käyttö on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman 17:stä kestävän kehityksen tavoitteesta (SDG 14). Unioni on täysin sitoutunut tähän tavoitteeseen ja sen täytäntöönpanoon. Se on tässä yhteydessä sitoutunut edistämään
  ekosysteemeihin perustuvan
  merten aluesuunnittelun, elollisten luonnonvarojen säilyttämisen ja ympäristön hyvän tilan saavuttamisen kanssa johdonmukaista kestävää sinistä taloutta
  , joka kehittyy ekologisten rajojen puitteissa ja jonka yhteydessä otetaan huomioon erityisesti lajien ja elinympäristöjen herkkyys ihmisen merillä harjoittamalle toiminnalle
  , kieltämään tietyt ylikapasiteettia ja liikakalastusta pahentavat kalastusalan tuet ja poistamaan tuet, joilla edistetään laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta, sekä pidättäytymään ottamasta käyttöön uusia tällaisia tukia. Kalastustuista Maailman kauppajärjestössä käytävissä neuvotteluissa olisi päästävä tähän tulokseen. Unioni on lisäksi kestävän kehityksen vuoden 2002 huippukokouksessa Maailman kauppajärjestön kanssa käydyissä neuvotteluissa ja vuonna 2012 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssissa (Rio+20) sitoutunut poistamaan tuet, jotka pahentavat kalastuksen

  laivastojen
  ylikapasiteettia ja liikakalastusta.
  Kestävä unionin kalastus sekä meriveden ja makean veden vesiviljely edistävät merkittävästi YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. [tark. 21] |
| --- | --- |

(12)

Valtamerten säilyttäminen ja niiden kestävä käyttö on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman 17:stä kestävän kehityksen tavoitteesta (SDG 14). Unioni on täysin sitoutunut tähän tavoitteeseen ja sen täytäntöönpanoon. Se on tässä yhteydessä sitoutunut edistämään
  ekosysteemeihin perustuvan
  merten aluesuunnittelun, elollisten luonnonvarojen säilyttämisen ja ympäristön hyvän tilan saavuttamisen kanssa johdonmukaista kestävää sinistä taloutta
  , joka kehittyy ekologisten rajojen puitteissa ja jonka yhteydessä otetaan huomioon erityisesti lajien ja elinympäristöjen herkkyys ihmisen merillä harjoittamalle toiminnalle
  , kieltämään tietyt ylikapasiteettia ja liikakalastusta pahentavat kalastusalan tuet ja poistamaan tuet, joilla edistetään laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta, sekä pidättäytymään ottamasta käyttöön uusia tällaisia tukia. Kalastustuista Maailman kauppajärjestössä käytävissä neuvotteluissa olisi päästävä tähän tulokseen. Unioni on lisäksi kestävän kehityksen vuoden 2002 huippukokouksessa Maailman kauppajärjestön kanssa käydyissä neuvotteluissa ja vuonna 2012 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssissa (Rio+20) sitoutunut poistamaan tuet, jotka pahentavat kalastuksen

  laivastojen
  ylikapasiteettia ja liikakalastusta.
  Kestävä unionin kalastus sekä meriveden ja makean veden vesiviljely edistävät merkittävästi YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. [tark. 21]

| (12 a) | EMKVR:n on myös edistettävä YK:n kestävän kehityksen muiden tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa otetaan huomioon erityisesti seuraavat tavoitteet:








  — | kestävän kehityksen tavoite 1 (poistetaan köyhyys): EMKVR edistää osaltaan haavoittuvimpien rannikkoyhteisöjen elinolojen parantamista, erityisesti niiden, jotka ovat riippuvaisia yhdestä kalastusresurssista, jota uhkaavat liikakalastus, globaali muutos ja ympäristöongelmat. |
| --- | --- | --- |

(12 a)

EMKVR:n on myös edistettävä YK:n kestävän kehityksen muiden tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa otetaan huomioon erityisesti seuraavat tavoitteet:

—

kestävän kehityksen tavoite 1 (poistetaan köyhyys): EMKVR edistää osaltaan haavoittuvimpien rannikkoyhteisöjen elinolojen parantamista, erityisesti niiden, jotka ovat riippuvaisia yhdestä kalastusresurssista, jota uhkaavat liikakalastus, globaali muutos ja ympäristöongelmat.

| — | kestävän kehityksen tavoite 3 – hyvää terveyttä ja hyvinvointia ihmisille; EMKVR auttaa osaltaan torjumaan rannikkovesien saastumista, joka on syynä kotoperäisiin tauteihin, ja varmistamaan kalastuksesta ja vesiviljelystä saatavien elintarvikkeiden hyvän laadun. |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen tavoite 3 – hyvää terveyttä ja hyvinvointia ihmisille; EMKVR auttaa osaltaan torjumaan rannikkovesien saastumista, joka on syynä kotoperäisiin tauteihin, ja varmistamaan kalastuksesta ja vesiviljelystä saatavien elintarvikkeiden hyvän laadun.

| — | kestävän kehityksen tavoite 7 – puhdas energia: EMKVR tukee merten uusiutuvien energialähteiden kehittämistä rahoittamalla sinistä taloutta yhdessä Euroopan horisontti -varojen kanssa, ja se varmistaa, että tämä kehitys auttaa suojelemaan meriympäristöä ja säilyttämään kalavaroja. |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen tavoite 7 – puhdas energia: EMKVR tukee merten uusiutuvien energialähteiden kehittämistä rahoittamalla sinistä taloutta yhdessä Euroopan horisontti -varojen kanssa, ja se varmistaa, että tämä kehitys auttaa suojelemaan meriympäristöä ja säilyttämään kalavaroja.

| — | kestävän kehityksen tavoite 8 – ihmisarvoinen työ ja talouskasvu: EMKVR edistää yhdessä ESR:n kanssa sinisen talouden kehittämistä talouskasvua vauhdittavana tekijänä. Se myös varmistaa, että tämä talouskasvu synnyttää ihmisarvoisia työpaikkoja rannikkoyhteisöissä. Lisäksi EMKVR auttaa parantamaan kalastajien työoloja. |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen tavoite 8 – ihmisarvoinen työ ja talouskasvu: EMKVR edistää yhdessä ESR:n kanssa sinisen talouden kehittämistä talouskasvua vauhdittavana tekijänä. Se myös varmistaa, että tämä talouskasvu synnyttää ihmisarvoisia työpaikkoja rannikkoyhteisöissä. Lisäksi EMKVR auttaa parantamaan kalastajien työoloja.

| — | kestävän kehityksen tavoite 12 – vastuullinen kulutus ja tuotanto: EMKVR edistää siirtymistä kohti luonnonvarojen vastuullista käyttöä sekä luonnonvarojen ja energian tuhlauksen rajoittamista. |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen tavoite 12 – vastuullinen kulutus ja tuotanto: EMKVR edistää siirtymistä kohti luonnonvarojen vastuullista käyttöä sekä luonnonvarojen ja energian tuhlauksen rajoittamista.

| — | kestävän kehityksen tavoite 13 – ilmastotoimet: EMKVR antaa talousarvioitaan koskevia ohjeita ilmastonmuutoksen torjumiseksi. [tark. 22] |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen tavoite 13 – ilmastotoimet: EMKVR antaa talousarvioitaan koskevia ohjeita ilmastonmuutoksen torjumiseksi. [tark. 22]

| (13) | Tässä asetuksessa olisi otettava huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä olisi edistettävä ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 25

  30
  prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Tämän asetuksen mukaisten toimien osuuden ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavista EMKR:n kokonaismäärärahoista odotetaan olevan 30 prosenttia. Asiaan liittyvät toimet

  avulla EMKVR:n odotetaan voivan edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista, tämän kuitenkaan estämättä rahoitusta yhteiselle kalastuspolitikalle, jonka rahoitusta on arvioitava uudelleen myönteisesti. Asiaan liittyvät toimet, mukaan lukien hankkeet, joiden tavoitteena on suojella merkittävinä hiilinieluina toimivia meriheinäkasvustoja ja rannikon kosteikkoalueita ja ennallistaa ne,
  yksilöidään EMKR

  EMKVR
  :n valmistelun ja täytäntöönpanon aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen asianomaisten arviointien ja uudelleentarkastelujen yhteydessä. [tark. 23] |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa olisi otettava huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä olisi edistettävä ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 25

  30
  prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Tämän asetuksen mukaisten toimien osuuden ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavista EMKR:n kokonaismäärärahoista odotetaan olevan 30 prosenttia. Asiaan liittyvät toimet

  avulla EMKVR:n odotetaan voivan edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista, tämän kuitenkaan estämättä rahoitusta yhteiselle kalastuspolitikalle, jonka rahoitusta on arvioitava uudelleen myönteisesti. Asiaan liittyvät toimet, mukaan lukien hankkeet, joiden tavoitteena on suojella merkittävinä hiilinieluina toimivia meriheinäkasvustoja ja rannikon kosteikkoalueita ja ennallistaa ne,
  yksilöidään EMKR

  EMKVR
  :n valmistelun ja täytäntöönpanon aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen asianomaisten arviointien ja uudelleentarkastelujen yhteydessä. [tark. 23]

| (14) | EMKR

  EMKVR
  :n olisi edistettävä unionin ympäristötavoitteiden saavuttamista
  niin, että otetaan asianmukaisesti huomioon sosiaalinen yhteenkuuluvuus yhteisen kalastuspolitiikan sekä meristrategiaa koskevan puitedirektiivin yhteydessä, ja sen olisi seurattava unionin ympäristöpolitiikkaa ja esimerkiksi noudatettava vedenlaatua koskevia normeja, joiden avulla voidaan taata kalastusnäkymien parantamisen edellyttämä meriympäristön laatu
  . Tätä olisi seurattava soveltamalla unionin ympäristötunnusmerkkejä, ja siitä olisi raportoitava säännöllisesti arviointien yhteydessä ja vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissa. [tark. 24] |
| --- | --- |

(14)

EMKR

  EMKVR
  :n olisi edistettävä unionin ympäristötavoitteiden saavuttamista
  niin, että otetaan asianmukaisesti huomioon sosiaalinen yhteenkuuluvuus yhteisen kalastuspolitiikan sekä meristrategiaa koskevan puitedirektiivin yhteydessä, ja sen olisi seurattava unionin ympäristöpolitiikkaa ja esimerkiksi noudatettava vedenlaatua koskevia normeja, joiden avulla voidaan taata kalastusnäkymien parantamisen edellyttämä meriympäristön laatu
  . Tätä olisi seurattava soveltamalla unionin ympäristötunnusmerkkejä, ja siitä olisi raportoitava säännöllisesti arviointien yhteydessä ja vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissa. [tark. 24]

| (15) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (8) (YKP-asetus), 42 artiklan mukaisesti unionin rahoitustuen myöntäminen EMKR

  EMKVR
  :stä edellyttää YKP:n sääntöjen noudattamista. Hakemukset tuensaajilta, jotka eivät noudata
  täysimääräisesti
  sovellettavia YKP:n sääntöjä
  ja asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  , olisi hylättävä.
  Unionin rahoitustukea olisi myönnettävä vain niille toimijoille ja jäsenvaltioille, jotka noudattavat täysimääräisesti asiaankuuluvia oikeudellisia velvoitteitaan. Hakemukset tuensaajilta, jotka eivät noudata sovellettavia YKP:n sääntöjä, olisi hylättävä. [tark. 25] |
| --- | --- |

(15)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (8) (YKP-asetus), 42 artiklan mukaisesti unionin rahoitustuen myöntäminen EMKR

  EMKVR
  :stä edellyttää YKP:n sääntöjen noudattamista. Hakemukset tuensaajilta, jotka eivät noudata
  täysimääräisesti
  sovellettavia YKP:n sääntöjä
  ja asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  , olisi hylättävä.
  Unionin rahoitustukea olisi myönnettävä vain niille toimijoille ja jäsenvaltioille, jotka noudattavat täysimääräisesti asiaankuuluvia oikeudellisia velvoitteitaan. Hakemukset tuensaajilta, jotka eivät noudata sovellettavia YKP:n sääntöjä, olisi hylättävä. [tark. 25]

| (16) | Asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 tarkoitettujen YKP:n erityisedellytysten huomioon ottamiseksi ja YKP:n
  täysimääräisen
  sääntöjen noudattamisen edistämiseksi olisi annettava säännöksiä, joilla täydennetään asetuksessa (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] vahvistettuja sääntöjä maksuajan kulumisen ja maksujen keskeyttämisestä sekä rahoitusoikaisuista. Jos jäsenvaltio tai tuensaaja on laiminlyönyt YKP:n mukaiset velvoitteensa tai jos komissiolla on tällaiseen noudattamatta jättämiseen viittaavaa

  tällaisen noudattamatta jättämisen todistavaa
  näyttöä, komission olisi varotoimenpiteenä voitava keskeyttää maksuajan kuluminen
  väliaikaisesti
  . Maksuajan kulumisen keskeyttämisen lisäksi komission olisi tukeen oikeuttamattomien menojen maksamista koskevan ilmeisen riskin välttämiseksi voitava keskeyttää maksut ja määrätä rahoitusoikaisuja, jos jäsenvaltio syyllistyy YKP:n sääntöjen vakavaan noudattamatta jättämiseen. [tark. 26] |
| --- | --- |

(16)

Asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 tarkoitettujen YKP:n erityisedellytysten huomioon ottamiseksi ja YKP:n
  täysimääräisen
  sääntöjen noudattamisen edistämiseksi olisi annettava säännöksiä, joilla täydennetään asetuksessa (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] vahvistettuja sääntöjä maksuajan kulumisen ja maksujen keskeyttämisestä sekä rahoitusoikaisuista. Jos jäsenvaltio tai tuensaaja on laiminlyönyt YKP:n mukaiset velvoitteensa tai jos komissiolla on tällaiseen noudattamatta jättämiseen viittaavaa

  tällaisen noudattamatta jättämisen todistavaa
  näyttöä, komission olisi varotoimenpiteenä voitava keskeyttää maksuajan kuluminen
  väliaikaisesti
  . Maksuajan kulumisen keskeyttämisen lisäksi komission olisi tukeen oikeuttamattomien menojen maksamista koskevan ilmeisen riskin välttämiseksi voitava keskeyttää maksut ja määrätä rahoitusoikaisuja, jos jäsenvaltio syyllistyy YKP:n sääntöjen vakavaan noudattamatta jättämiseen. [tark. 26]

| (17) | YKP on viime vuosina edistänyt paljon kalakantojen palauttamista

  Viime vuosina on ryhdytty toimiin kalakantojen palauttamiseksi
  terveille tasoille, unionin kalastusalan kannattavuuden parantamista ja meriekosysteemien säilyttämistä

  parantamiseksi ja meriekosysteemien säilyttämiseksi
  . YKP:n sosioekonomisten ja ympäristötavoitteiden
  täysimääräisessä
  saavuttamisessa on kuitenkin vielä merkittäviä haasteita
  , mukaan lukien oikeudellinen velvoite palauttaa kalakannat sellaisten biomassatasojen yläpuolelle, jotka kykenevät tuottamaan kestävän enimmäistuoton, ja pitää ne tällaisella tasolla
  . Tämä edellyttää jatkuvaa tukea vuoden 2020 jälkeen, erityisesti merialueilla, joilla edistyminen on ollut hitaampaa
  erityisesti kaikkein eristyneimmillä alueilla, kuten syrjäisimmillä alueilla
  . [tark. 27] |
| --- | --- |

(17)

YKP on viime vuosina edistänyt paljon kalakantojen palauttamista

  Viime vuosina on ryhdytty toimiin kalakantojen palauttamiseksi
  terveille tasoille, unionin kalastusalan kannattavuuden parantamista ja meriekosysteemien säilyttämistä

  parantamiseksi ja meriekosysteemien säilyttämiseksi
  . YKP:n sosioekonomisten ja ympäristötavoitteiden
  täysimääräisessä
  saavuttamisessa on kuitenkin vielä merkittäviä haasteita
  , mukaan lukien oikeudellinen velvoite palauttaa kalakannat sellaisten biomassatasojen yläpuolelle, jotka kykenevät tuottamaan kestävän enimmäistuoton, ja pitää ne tällaisella tasolla
  . Tämä edellyttää jatkuvaa tukea vuoden 2020 jälkeen, erityisesti merialueilla, joilla edistyminen on ollut hitaampaa
  erityisesti kaikkein eristyneimmillä alueilla, kuten syrjäisimmillä alueilla
  . [tark. 27]

| (17 a) | SEUT-sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että laatiessaan ja pannessaan täytäntöön unionin maatalous-, kalastus- ja liikennepolitiikkaa, sisämarkkinoita sekä politiikkaa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja avaruuden aloilla unioni ja jäsenvaltiot ottavat eläinten, jotka ovat tuntevia olentoja, hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon kunnioittaen samalla erityisesti uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteeseen ja alueelliseen perintöön liittyviä jäsenvaltioiden lakeja ja hallinnollisia määräyksiä sekä tapoja. [tark. 2] |
| --- | --- |

(17 a)

SEUT-sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että laatiessaan ja pannessaan täytäntöön unionin maatalous-, kalastus- ja liikennepolitiikkaa, sisämarkkinoita sekä politiikkaa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja avaruuden aloilla unioni ja jäsenvaltiot ottavat eläinten, jotka ovat tuntevia olentoja, hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon kunnioittaen samalla erityisesti uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteeseen ja alueelliseen perintöön liittyviä jäsenvaltioiden lakeja ja hallinnollisia määräyksiä sekä tapoja. [tark. 2]

| (18) | Kalastus on monissa unionin rannikkoyhteisöissä

  rannikko- ja saariyhteisöissä
  elintärkeää toimeentulon ja kulttuuriperinnön kannalta, erityisesti siellä, missä pienimuotoisella rannikkokalastuksella on tärkeä rooli
  , kuten syrjäisimmillä alueilla
  . Monissa kalastusyhteisöissä keski-ikä on yli 50 vuotta, joten haasteina ovat edelleen sukupolvenvaihdos ja toiminnan monipuolistaminen
  kalastusalalla
  .
  Siksi on tärkeää, että EMKVR:stä annettaisiin tukea kalastusalan houkuttelevuuden parantamiseksi varmistamalla ammattikoulutus ja nuorten pääsy kalastusalan työurille
  . [tark. 28] |
| --- | --- |

(18)

Kalastus on monissa unionin rannikkoyhteisöissä

  rannikko- ja saariyhteisöissä
  elintärkeää toimeentulon ja kulttuuriperinnön kannalta, erityisesti siellä, missä pienimuotoisella rannikkokalastuksella on tärkeä rooli
  , kuten syrjäisimmillä alueilla
  . Monissa kalastusyhteisöissä keski-ikä on yli 50 vuotta, joten haasteina ovat edelleen sukupolvenvaihdos ja toiminnan monipuolistaminen
  kalastusalalla
  .
  Siksi on tärkeää, että EMKVR:stä annettaisiin tukea kalastusalan houkuttelevuuden parantamiseksi varmistamalla ammattikoulutus ja nuorten pääsy kalastusalan työurille
  . [tark. 28]

| (18 a) | Yhteishoitomekanismien täytäntöönpano ammatti- ja virkistyskalastuksessa sekä vesiviljelyssä, joihin osallistuvat suoraan asianomaiset sidosryhmät, kuten hallinto, kalastus- ja vesiviljelyala, tiedeyhteisö ja kansalaisyhteiskunta, ja joiden toiminnan perusta on vastuiden tasapuolinen jakaminen päätöksenteossa ja mukautuva kalastuksenhoito, joka perustuu tietämykseen, tietoon ja välittömyyteen, edistää YKP:n tavoitteiden saavuttamista. EMKVR:stä olisi tuettava näiden mekanismien täytäntöönpanoa paikallisella tasolla. [tark. 29] |
| --- | --- |

(18 a)

Yhteishoitomekanismien täytäntöönpano ammatti- ja virkistyskalastuksessa sekä vesiviljelyssä, joihin osallistuvat suoraan asianomaiset sidosryhmät, kuten hallinto, kalastus- ja vesiviljelyala, tiedeyhteisö ja kansalaisyhteiskunta, ja joiden toiminnan perusta on vastuiden tasapuolinen jakaminen päätöksenteossa ja mukautuva kalastuksenhoito, joka perustuu tietämykseen, tietoon ja välittömyyteen, edistää YKP:n tavoitteiden saavuttamista. EMKVR:stä olisi tuettava näiden mekanismien täytäntöönpanoa paikallisella tasolla. [tark. 29]

| (19) | EMKR

  EMKVR
  :n olisi pyrittävä

  autettava
  saavuttamaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa määritellyt ympäristöä, taloutta, sosiaalisia näkökohtia ja työllisyyttä koskevat YKP:n tavoitteet. Tuella olisi varmistettava, että kalastustoimet ovat ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä ja niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista koskevien tavoitteiden kanssa

  niiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden kanssa
  ,
  joilla pyritään saavuttamaan taloudelliset, sosiaaliset ja työllisyyteen liittyvät edut,
  ja että ne parantavat
  terveellisten
  elintarvikkeiden elintarvikkeiden saatavuutta
  ja varmistavat samalla oikeudenmukaiset työolosuhteet
  .
  Tässä suhteessa olisi pantava merkille erityisesti pienistä rannikkomeren saarista riippuvainen kalastus ja sitä olisi tuettava, jotta se säilyisi ja menestyisi. [tark. 30] |
| --- | --- |

(19)

EMKR

  EMKVR
  :n olisi pyrittävä

  autettava
  saavuttamaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa määritellyt ympäristöä, taloutta, sosiaalisia näkökohtia ja työllisyyttä koskevat YKP:n tavoitteet. Tuella olisi varmistettava, että kalastustoimet ovat ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä ja niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista koskevien tavoitteiden kanssa

  niiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden kanssa
  ,
  joilla pyritään saavuttamaan taloudelliset, sosiaaliset ja työllisyyteen liittyvät edut,
  ja että ne parantavat
  terveellisten
  elintarvikkeiden elintarvikkeiden saatavuutta
  ja varmistavat samalla oikeudenmukaiset työolosuhteet
  .
  Tässä suhteessa olisi pantava merkille erityisesti pienistä rannikkomeren saarista riippuvainen kalastus ja sitä olisi tuettava, jotta se säilyisi ja menestyisi. [tark. 30]

| (20) | EMKR

  EMKVR
  :n tuella olisi pyrittävä saavuttamaan ja säilyttämään kalastuksen kestävään enimmäistuottoon perustuva kestävä kalastus ja minimoimaan kalastustoiminnan kielteiset vaikutukset meriekosysteemiin

  edistettävä sellaisen oikeudellisen velvoitteen oikea-aikaista noudattamista, joka koskee kaikkien kalakantojen palauttamista sellaisten biomassatasojen yläpuolelle, jotka kykenevät tuottamaan kestävän enimmäistuoton, ja kantojen säilyttämistä tällä tasolla, sekä kestämättömästä ja haitallisesta kalastustoiminnasta meriekosysteemille aiheutuvien kielteisten vaikutusten minimoimista ja poistamista silloin, kun se on mahdollista.
  . Tukeen olisi sisällytettävä vaikutuksiltaan vähäisiä, ilmastonmuutoksen kestäviä ja vähähiilisiä kalastusmenetelmiä ja tekniikoita
  sekä valikoivaan kalastukseen tähtääviä tekniikoita
  koskevia innovaatioita ja investointeja. [tark. 31] |
| --- | --- |

(20)

EMKR

  EMKVR
  :n tuella olisi pyrittävä saavuttamaan ja säilyttämään kalastuksen kestävään enimmäistuottoon perustuva kestävä kalastus ja minimoimaan kalastustoiminnan kielteiset vaikutukset meriekosysteemiin

  edistettävä sellaisen oikeudellisen velvoitteen oikea-aikaista noudattamista, joka koskee kaikkien kalakantojen palauttamista sellaisten biomassatasojen yläpuolelle, jotka kykenevät tuottamaan kestävän enimmäistuoton, ja kantojen säilyttämistä tällä tasolla, sekä kestämättömästä ja haitallisesta kalastustoiminnasta meriekosysteemille aiheutuvien kielteisten vaikutusten minimoimista ja poistamista silloin, kun se on mahdollista.
  . Tukeen olisi sisällytettävä vaikutuksiltaan vähäisiä, ilmastonmuutoksen kestäviä ja vähähiilisiä kalastusmenetelmiä ja tekniikoita
  sekä valikoivaan kalastukseen tähtääviä tekniikoita
  koskevia innovaatioita ja investointeja. [tark. 31]

| (21) | Purkamisvelvoite on
  oikeudellinen velvoite ja
  yksi YKP:n suurimmista haasteista. Se on aiheuttanut kalastuskäytäntöihin merkittäviä

  Sen ansiosta on lopetettu ympäristön kannalta tuomittava saaliin poisheittämiskäytäntö ja saatu aikaan merkittäviä ja tärkeitä
  muutoksia, joista on joskus aiheutunut alalle merkittäviä taloudellisia kustannuksia. Sen vuoksi EMKR:n olisi voitava tukea

  jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä EMKVR:ää tukeakseen
  muihin toimiin sovellettavaa korkeammalla tuki-intensiteetillä purkamisvelvoitteen
  täysimääräistä ja oikea-aikaista
  täytäntöönpanoa edistäviä innovaatioita ja investointeja, esimerkiksi investointeja valikoiviin pyydyksiin,
  ajallisiin ja alueellisiin valikoivuutta parantaviin toimenpiteisiin,
  satamien infrastruktuurien parantamiseen ja tahattomien saaliiden kaupan pitämiseen. Rahastosta olisi myös myönnettävä tuen 100 prosentin enimmäisintensiteetti jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien vaihdon (”kiintiöiden vaihdot”) läpinäkyvien järjestelmien suunnittelua, kehittämistä, seurantaa, arviointia ja hallinnointia varten purkamisvelvoitteen aiheuttaman ns. pullonkaulalajien vaikutuksen lieventämiseksi. [tark. 279] |
| --- | --- |

(21)

Purkamisvelvoite on
  oikeudellinen velvoite ja
  yksi YKP:n suurimmista haasteista. Se on aiheuttanut kalastuskäytäntöihin merkittäviä

  Sen ansiosta on lopetettu ympäristön kannalta tuomittava saaliin poisheittämiskäytäntö ja saatu aikaan merkittäviä ja tärkeitä
  muutoksia, joista on joskus aiheutunut alalle merkittäviä taloudellisia kustannuksia. Sen vuoksi EMKR:n olisi voitava tukea

  jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä EMKVR:ää tukeakseen
  muihin toimiin sovellettavaa korkeammalla tuki-intensiteetillä purkamisvelvoitteen
  täysimääräistä ja oikea-aikaista
  täytäntöönpanoa edistäviä innovaatioita ja investointeja, esimerkiksi investointeja valikoiviin pyydyksiin,
  ajallisiin ja alueellisiin valikoivuutta parantaviin toimenpiteisiin,
  satamien infrastruktuurien parantamiseen ja tahattomien saaliiden kaupan pitämiseen. Rahastosta olisi myös myönnettävä tuen 100 prosentin enimmäisintensiteetti jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien vaihdon (”kiintiöiden vaihdot”) läpinäkyvien järjestelmien suunnittelua, kehittämistä, seurantaa, arviointia ja hallinnointia varten purkamisvelvoitteen aiheuttaman ns. pullonkaulalajien vaikutuksen lieventämiseksi. [tark. 279]

| (21 a) | Purkamisvelvoitetta olisi valvottava myös koko alan laajuudelta, pienistä suuriin kalastusaluksiin, jokaisessa jäsenvaltiossa. [tark. 33] |
| --- | --- |

(21 a)

Purkamisvelvoitetta olisi valvottava myös koko alan laajuudelta, pienistä suuriin kalastusaluksiin, jokaisessa jäsenvaltiossa. [tark. 33]

| (22) | EMKR

  EMKVR
  :stä olisi myös voitava myöntää tukea kalastusaluksilla tehtäviin innovaatioihin ja investointeihin, joiden tarkoituksena on parantaa terveyttä, turvallisuutta ja työolosuhteita, energiatehokkuutta ja saaliiden laatua

  ympäristönsuojelua, energiatehokkuutta, eläinten hyvinvointia ja saaliiden laatua sekä tukea erityisiä terveydenhuoltoon liittyviä seikkoja
  . Tällainen tuki ei kuitenkaan saisi lisätä kalastuskapasiteettia

  aiheuttaa kalastuskapasiteetin kasvun riskiä
  tai kykyä löytää kalaa, eikä sitä saisi myöntää pelkästään unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla pakollisten vaatimusten noudattamiseen. Tässä rakenteessa, jossa normatiivisia toimenpiteitä ei ole, jäsenvaltioiden olisi määriteltävä tarkat tukikelpoisuussäännöt näitä investointeja varten. Terveyden, turvallisuuden ja työolojen osalta kalastusaluksilla olisi sallittava muihin toimiin sovellettavaa korkeampi tuki-intensiteetti. [tark. 34] |
| --- | --- |

(22)

EMKR

  EMKVR
  :stä olisi myös voitava myöntää tukea kalastusaluksilla tehtäviin innovaatioihin ja investointeihin, joiden tarkoituksena on parantaa terveyttä, turvallisuutta ja työolosuhteita, energiatehokkuutta ja saaliiden laatua

  ympäristönsuojelua, energiatehokkuutta, eläinten hyvinvointia ja saaliiden laatua sekä tukea erityisiä terveydenhuoltoon liittyviä seikkoja
  . Tällainen tuki ei kuitenkaan saisi lisätä kalastuskapasiteettia

  aiheuttaa kalastuskapasiteetin kasvun riskiä
  tai kykyä löytää kalaa, eikä sitä saisi myöntää pelkästään unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla pakollisten vaatimusten noudattamiseen. Tässä rakenteessa, jossa normatiivisia toimenpiteitä ei ole, jäsenvaltioiden olisi määriteltävä tarkat tukikelpoisuussäännöt näitä investointeja varten. Terveyden, turvallisuuden ja työolojen osalta kalastusaluksilla olisi sallittava muihin toimiin sovellettavaa korkeampi tuki-intensiteetti. [tark. 34]

| (23) | Kalastuksenvalvonta on äärimmäisen tärkeää YKP:n täytäntöönpanossa. Tästä syystä EMKR

  EMKVR
  :stä olisi myönnettävä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaa tukea neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (9) (valvonta-asetus) määritellyn unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. EMKR

  EMKVR
  :n erityistuki on perusteltavissa tietyillä valvonta-asetuksen tarkistukseen sisältyvillä velvoitteilla, joita ovat pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien alusten pakollinen paikannusjärjestelmä ja sähköinen raportointijärjestelmä, pakolliset sähköiset etävalvontajärjestelmät ja pakollinen propulsiivisen konetehon jatkuva mittaaminen ja tallentaminen. Jäsenvaltioiden investointeja valvontaan liittyvään omaisuuteen voitaisiin lisäksi käyttää myös merivalvontaan ja yhteistyöhön rannikkovartiotoiminnoissa. |
| --- | --- |

(23)

Kalastuksenvalvonta on äärimmäisen tärkeää YKP:n täytäntöönpanossa. Tästä syystä EMKR

  EMKVR
  :stä olisi myönnettävä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaa tukea neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (9) (valvonta-asetus) määritellyn unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. EMKR

  EMKVR
  :n erityistuki on perusteltavissa tietyillä valvonta-asetuksen tarkistukseen sisältyvillä velvoitteilla, joita ovat pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien alusten pakollinen paikannusjärjestelmä ja sähköinen raportointijärjestelmä, pakolliset sähköiset etävalvontajärjestelmät ja pakollinen propulsiivisen konetehon jatkuva mittaaminen ja tallentaminen. Jäsenvaltioiden investointeja valvontaan liittyvään omaisuuteen voitaisiin lisäksi käyttää myös merivalvontaan ja yhteistyöhön rannikkovartiotoiminnoissa.

| (24) | YKP:n onnistuminen edellyttää kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten lausuntojen saatavuutta ja siten myös kalastusta koskevien tietojen saatavuutta. Kun otetaan huomioon haasteet sekä luotettavien ja täydellisten tietojen hankintakustannukset, on tarpeen tukea toimia, joilla jäsenvaltiot keräävät ja käsittelevät
  ja vaihtavat
  tietoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/1004 (10) (tiedonkeruupuiteasetus) mukaisesti, ja myötävaikuttaa parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin. Tuen olisi mahdollistettava synergia muunlaisen meritiedon keräämisen ja käsittelemisen

  ja myös virkistyskalastusta koskevan tiedon keräämisen, käsittelyn ja vaihdon
  kanssa. [tark. 35] |
| --- | --- |

(24)

YKP:n onnistuminen edellyttää kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten lausuntojen saatavuutta ja siten myös kalastusta koskevien tietojen saatavuutta. Kun otetaan huomioon haasteet sekä luotettavien ja täydellisten tietojen hankintakustannukset, on tarpeen tukea toimia, joilla jäsenvaltiot keräävät ja käsittelevät
  ja vaihtavat
  tietoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/1004 (10) (tiedonkeruupuiteasetus) mukaisesti, ja myötävaikuttaa parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin. Tuen olisi mahdollistettava synergia muunlaisen meritiedon keräämisen ja käsittelemisen

  ja myös virkistyskalastusta koskevan tiedon keräämisen, käsittelyn ja vaihdon
  kanssa. [tark. 35]

| (25) | EMKR

  EMKVR
  :n olisi tuettava YKP:n tehokasta tietoon perustuvaa täytäntöönpanoa ja hallinnointitapaa suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla antamalla tieteellisiä lausuntoja, kehittämällä unionin kalastuksenvalvontajärjestelmää ja panemalla se täytäntöön, neuvoa-antavien toimikuntien toiminnalla ja vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla kansainvälisille järjestöille
  sekä vahvistamalla unionin sitoutumista kansainväliseen valtamerten hallinnointiin
  . [tark. 36] |
| --- | --- |

(25)

EMKR

  EMKVR
  :n olisi tuettava YKP:n tehokasta tietoon perustuvaa täytäntöönpanoa ja hallinnointitapaa suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla antamalla tieteellisiä lausuntoja, kehittämällä unionin kalastuksenvalvontajärjestelmää ja panemalla se täytäntöön, neuvoa-antavien toimikuntien toiminnalla ja vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla kansainvälisille järjestöille
  sekä vahvistamalla unionin sitoutumista kansainväliseen valtamerten hallinnointiin
  . [tark. 36]

| (26) | YKP:lle asetettujen suojelutavoitteiden saavuttamisen haasteellisuuden vuoksi EMKR

  EMKVR
  :n olisi voitava tukea toimia, joilla edistetään kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnoimista. Tässä yhteydessä on toisinaan edelleen tarpeen tukea laivaston mukauttamista tiettyjen laivastonosien osalta ja tietyillä merialueilla. Tällainen tuki olisi kohdennettava tiukasti meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen, ja sillä olisi pyrittävä kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseen. Tämän vuoksi EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen laivastonosissa, joissa kalastuskapasiteetti ei ole tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tällaisen tuen olisi oltava toimintasuunnitelmissa väline niiden laivastonosien mukauttamiseen, joissa on havaittu rakenteellista ylikapasiteettia, kuten YKP-asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa säädetään, ja se olisi pantava täytäntöön joko romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta toimintaa varten. Jos jälkiasennus lisäisi virkistyskalastuksen aiheuttamaa painetta meren ekosysteemeille, tukea olisi myönnettävä vain, jos se on YKP:n ja monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden mukaista. Laivaston rakenteellisen mukauttamisen ja suojelutavoitteiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevalle tuelle olisi asetettava tiukat ehdot ja sen olisi oltava sidoksissa tulosten saavuttamiseen. Se olisi sen vuoksi toteutettava ainoastaan asetuksessa (EU) N:o [yleisiä säännöksiä koskeva asetus] säädetyllä kustannuksiin perustumattomalla rahoituksella. Komission ei tässä mekanismissa pitäisi myöntää jäsenvaltioille korvauksia kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen perusteella vaan edellytysten täyttymisen ja tulosten saavuttamisen perusteella. Tätä varten komission olisi delegoidulla säädöksellä vahvistettava nämä edellytykset, joiden olisi liityttävä YKP:n suojelutavoitteiden saavuttamiseen.
  [tark. 37] |
| --- | --- |

(26)

YKP:lle asetettujen suojelutavoitteiden saavuttamisen haasteellisuuden vuoksi EMKR

  EMKVR
  :n olisi voitava tukea toimia, joilla edistetään kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnoimista. Tässä yhteydessä on toisinaan edelleen tarpeen tukea laivaston mukauttamista tiettyjen laivastonosien osalta ja tietyillä merialueilla. Tällainen tuki olisi kohdennettava tiukasti meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen, ja sillä olisi pyrittävä kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseen. Tämän vuoksi EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen laivastonosissa, joissa kalastuskapasiteetti ei ole tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tällaisen tuen olisi oltava toimintasuunnitelmissa väline niiden laivastonosien mukauttamiseen, joissa on havaittu rakenteellista ylikapasiteettia, kuten YKP-asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa säädetään, ja se olisi pantava täytäntöön joko romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta toimintaa varten. Jos jälkiasennus lisäisi virkistyskalastuksen aiheuttamaa painetta meren ekosysteemeille, tukea olisi myönnettävä vain, jos se on YKP:n ja monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden mukaista. Laivaston rakenteellisen mukauttamisen ja suojelutavoitteiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevalle tuelle olisi asetettava tiukat ehdot ja sen olisi oltava sidoksissa tulosten saavuttamiseen. Se olisi sen vuoksi toteutettava ainoastaan asetuksessa (EU) N:o [yleisiä säännöksiä koskeva asetus] säädetyllä kustannuksiin perustumattomalla rahoituksella. Komission ei tässä mekanismissa pitäisi myöntää jäsenvaltioille korvauksia kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen perusteella vaan edellytysten täyttymisen ja tulosten saavuttamisen perusteella. Tätä varten komission olisi delegoidulla säädöksellä vahvistettava nämä edellytykset, joiden olisi liityttävä YKP:n suojelutavoitteiden saavuttamiseen.
  [tark. 37]

| (26 a) | Jotta saataisiin aikaan kestävä ja ympäristön huomioon ottava kalastus ja voitaisiin vähentää kalavaroihin kohdistuvaa painetta, EMKVR:n avulla olisi tuettava alusten nykyaikaistamista vähemmän energiaa kuluttaviin yksiköihin siirtymiseksi, myös tasapainoltaan heikoissa osissa, joko tukien tai rahoitusvälineiden avulla. EMKVR:n olisi myös mahdollistettava nuorille kalastajille annettava tuki, jonka avulla he pystyvät hankkimaan työvälineensä, mukaan luettuina yli 12 metriä pitkät alukset, tasapainoltaan heikkoja osia lukuun ottamatta. [tark. 38] |
| --- | --- |

(26 a)

Jotta saataisiin aikaan kestävä ja ympäristön huomioon ottava kalastus ja voitaisiin vähentää kalavaroihin kohdistuvaa painetta, EMKVR:n avulla olisi tuettava alusten nykyaikaistamista vähemmän energiaa kuluttaviin yksiköihin siirtymiseksi, myös tasapainoltaan heikoissa osissa, joko tukien tai rahoitusvälineiden avulla. EMKVR:n olisi myös mahdollistettava nuorille kalastajille annettava tuki, jonka avulla he pystyvät hankkimaan työvälineensä, mukaan luettuina yli 12 metriä pitkät alukset, tasapainoltaan heikkoja osia lukuun ottamatta. [tark. 38]

| (26 b) | Koska kalastussatamilla, purkupaikoilla, kalastussuojilla ja huutokauppahalleilla on keskeinen merkitys purettavien tuotteiden laadun samoin kuin turvallisuuden ja työolojen takaamisessa, EMKVR:n tukea olisi myönnettävä ensisijaisesti satamainfrastruktuurien nykyaikaistamiseen ja etenkin kalastustuotteiden markkinointiin ja purettujen tuotteiden lisäarvon optimointiin. [tark. 39] |
| --- | --- |

(26 b)

Koska kalastussatamilla, purkupaikoilla, kalastussuojilla ja huutokauppahalleilla on keskeinen merkitys purettavien tuotteiden laadun samoin kuin turvallisuuden ja työolojen takaamisessa, EMKVR:n tukea olisi myönnettävä ensisijaisesti satamainfrastruktuurien nykyaikaistamiseen ja etenkin kalastustuotteiden markkinointiin ja purettujen tuotteiden lisäarvon optimointiin. [tark. 39]

| (27) | Kalastustoimintaan

  Koska kalastustoimintaan
  liittyy suuri ennakoimattomuus, ja poikkeukselliset olosuhteet voivat

  väliaikainen lopetus voi
  aiheuttaa huomattavia taloudellisia tappioita kalastajille. Näiden seurausten lieventämiseksi EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää korvauksena kalastustoiminnan ylimääräisestä

  väliaikaisesta
  lopettamisesta, joka johtuu tietyistä säilyttämistoimenpiteistä, eli monivuotisista suunnitelmista, säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevista tavoitteista, toimenpiteistä kalastusalusten kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin ja teknisistä toimenpiteistä, taikka kiireellisistä toimenpiteistä, kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen keskeyttämisestä
  tai sen uusimatta jättämisestä
  ylivoimaisen esteen vuoksi, luonnonkatastrofista tai ympäristövahingosta
  , mukaan luettuina terveyssyistä tapahtuvat sulkemiset tai kalavarojen poikkeuksellinen kuolleisuus, merellä kalastustoiminnan aikana sattuneet onnettomuudet ja epäsuotuisat ilmasto-olot
  . Tukea olisi myönnettävä ainoastaan, jos tällaisten olosuhteiden vaikutukset ovat kalastajien kannalta merkittäviä, eli jos asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta on pysäytettynä vähintään 90

  120
  peräkkäistä päivää ja lopettamisesta johtuvien taloudellisten tappioiden määrä on yli 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta tietyn ajanjakson

  viimeisten kahden vuoden
  aikana. Ankeriaan kalastuksen erityispiirteet olisi otettava huomioon tällaisen tuen myöntämisedellytyksissä. [tark. 40] |
| --- | --- |

(27)

Kalastustoimintaan

  Koska kalastustoimintaan
  liittyy suuri ennakoimattomuus, ja poikkeukselliset olosuhteet voivat

  väliaikainen lopetus voi
  aiheuttaa huomattavia taloudellisia tappioita kalastajille. Näiden seurausten lieventämiseksi EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää korvauksena kalastustoiminnan ylimääräisestä

  väliaikaisesta
  lopettamisesta, joka johtuu tietyistä säilyttämistoimenpiteistä, eli monivuotisista suunnitelmista, säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevista tavoitteista, toimenpiteistä kalastusalusten kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin ja teknisistä toimenpiteistä, taikka kiireellisistä toimenpiteistä, kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen keskeyttämisestä
  tai sen uusimatta jättämisestä
  ylivoimaisen esteen vuoksi, luonnonkatastrofista tai ympäristövahingosta
  , mukaan luettuina terveyssyistä tapahtuvat sulkemiset tai kalavarojen poikkeuksellinen kuolleisuus, merellä kalastustoiminnan aikana sattuneet onnettomuudet ja epäsuotuisat ilmasto-olot
  . Tukea olisi myönnettävä ainoastaan, jos tällaisten olosuhteiden vaikutukset ovat kalastajien kannalta merkittäviä, eli jos asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta on pysäytettynä vähintään 90

  120
  peräkkäistä päivää ja lopettamisesta johtuvien taloudellisten tappioiden määrä on yli 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta tietyn ajanjakson

  viimeisten kahden vuoden
  aikana. Ankeriaan kalastuksen erityispiirteet olisi otettava huomioon tällaisen tuen myöntämisedellytyksissä. [tark. 40]

| (27 a) | Kalastajien sekä meriveden ja makean veden vesiviljelyalan tuottajien olisi voitava saada tukea EMKVR:stä silloin, kun kalastus- ja vesiviljelyalan markkinoilla esiintyy kriisejä, sekä luonnonkatastrofien ja ympäristövahinkojen yhteydessä. [tark. 41] |
| --- | --- |

(27 a)

Kalastajien sekä meriveden ja makean veden vesiviljelyalan tuottajien olisi voitava saada tukea EMKVR:stä silloin, kun kalastus- ja vesiviljelyalan markkinoilla esiintyy kriisejä, sekä luonnonkatastrofien ja ympäristövahinkojen yhteydessä. [tark. 41]

| (27 b) | Jotta kalakantojen suotuisaa kehitystä ja kalastustoiminnan ylläpitämistä rauhoitusajan ulkopuolella voidaan edistää, EMKVR:stä on voitava tukea biologisia rauhoitusaikoja sillä edellytyksellä, että ne ovat lajien elinkaaren tietyissä kriittisissä vaiheissa toteutettuina tarpeellisia kalavarojen kestävää hyödyntämistä varten. [tark. 306] |
| --- | --- |

(27 b)

Jotta kalakantojen suotuisaa kehitystä ja kalastustoiminnan ylläpitämistä rauhoitusajan ulkopuolella voidaan edistää, EMKVR:stä on voitava tukea biologisia rauhoitusaikoja sillä edellytyksellä, että ne ovat lajien elinkaaren tietyissä kriittisissä vaiheissa toteutettuina tarpeellisia kalavarojen kestävää hyödyntämistä varten. [tark. 306]

| (27 c) | Euroopan parlamentti korostaa, että on perustettava kiireellisesti palkkakorvausrahasto, joka kattaa rauhoituskaudet, jotka on laskettava aktiiviseksi työajaksi eläkkeitä ja muita sosiaaliturvaoikeuksia määriteltäessä. Euroopan parlamentti kannattaa myös vähimmäispalkan käyttöönottoa paikallisten käytäntöjen, neuvottelujen ja työehtosopimusten mukaisesti. [tark. 307] |
| --- | --- |

(27 c)

Euroopan parlamentti korostaa, että on perustettava kiireellisesti palkkakorvausrahasto, joka kattaa rauhoituskaudet, jotka on laskettava aktiiviseksi työajaksi eläkkeitä ja muita sosiaaliturvaoikeuksia määriteltäessä. Euroopan parlamentti kannattaa myös vähimmäispalkan käyttöönottoa paikallisten käytäntöjen, neuvottelujen ja työehtosopimusten mukaisesti. [tark. 307]

| (28) | Pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä. Ala kattaa lähes 75 prosenttia kaikista unionissa rekisteröidyistä kalastusaluksista ja lähes puolet kalatalousalan työpaikoista. Pienimuotoista kalastusta harjoittavat toimijat ovat erityisen riippuvaisia terveistä kalakannoista pääasiallisena tulonlähteenään. Tästä syystä EMKR

  EMKVR
  :n olisi kestävien kalastuskäytäntöjen edistämiseksi annettava 100 prosentin tuki-intensiteettiä soveltamalla pienille tuensaajille etuuskohtelu, myös valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta
  , YKP:n tavoitteiden mukaisesti
  . Lisäksi tietyt tuen kohteet, eli tuki käytetyn aluksen hankintaan
  , kunnostamiseen ja uudistamiseen
  ja tuki moottorin korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen,
  sekä nuorille kalastajille
  , olisi varattava pienimuotoiselle kalastukselle,
  sillä on tarpeen varmistaa, että
  laivastonosassa, jossa kalastuskapasiteetti on tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi myöskin liitettävä ohjelmaansa pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma, jota olisi seurattava sellaisten indikaattoreiden avulla, joille asetetaan välitavoitteet ja tavoitteet. [tark. 42 ja tark. 308] |
| --- | --- |

(28)

Pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä. Ala kattaa lähes 75 prosenttia kaikista unionissa rekisteröidyistä kalastusaluksista ja lähes puolet kalatalousalan työpaikoista. Pienimuotoista kalastusta harjoittavat toimijat ovat erityisen riippuvaisia terveistä kalakannoista pääasiallisena tulonlähteenään. Tästä syystä EMKR

  EMKVR
  :n olisi kestävien kalastuskäytäntöjen edistämiseksi annettava 100 prosentin tuki-intensiteettiä soveltamalla pienille tuensaajille etuuskohtelu, myös valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta
  , YKP:n tavoitteiden mukaisesti
  . Lisäksi tietyt tuen kohteet, eli tuki käytetyn aluksen hankintaan
  , kunnostamiseen ja uudistamiseen
  ja tuki moottorin korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen,
  sekä nuorille kalastajille
  , olisi varattava pienimuotoiselle kalastukselle,
  sillä on tarpeen varmistaa, että
  laivastonosassa, jossa kalastuskapasiteetti on tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi myöskin liitettävä ohjelmaansa pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma, jota olisi seurattava sellaisten indikaattoreiden avulla, joille asetetaan välitavoitteet ja tavoitteet. [tark. 42 ja tark. 308]

| (29) | Kuten komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 24 päivänä lokakuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (11)
  todetaan, syrjäisimmillä

  Syrjäisimmillä
  alueilla on perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja erityisiä haasteita, jotka liittyvät niiden syrjäiseen sijaintiin, pinnanmuodostukseen ja ilmastoon, ja niillä on myös erityisiä valtteja kestävän sinisen talouden kehittämiseen. Tästä syystä asianomaisten jäsenvaltioiden olisi liitettävä ohjelmaansa kutakin syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma kestävän sinisen talouden alojen kehittämiseksi, mukaan lukien kestävä kalastuksen ja vesiviljelyn hyödyntäminen, ja näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tukemiseen olisi varattava määrärahat. EMKR:n tukea olisi niin ikään voitava myöntää korvauksiin ylimääräisistä kustannuksista, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu niiden sijainnista ja eristyneisyydestä. Tällainen tuki olisi rajattava prosenttimäärään näistä kokonaismäärärahoista.

  Säilyttääkseen syrjäisimmiltä alueilta tulevien eräiden kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kilpailukyvyn muilta unionin alueilta tuleviin vastaaviin tuotteisiin nähden unioni otti vuonna 1992 käyttöön toimenpiteitä asiaan liittyvien kalastusalan lisäkustannusten korvaamiseksi. Kaudella 2014–2020 sovellettavista toimista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 508/2014
   (12)

  . Tukea on tarpeen myöntää edelleen eräiden unionin syrjäisimmiltä alueilta tulevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kalastuksessa, viljelyssä, jalostuksessa ja markkinoille saattamisessa aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi, jotta korvaamisella pidetään osaltaan yllä näiden alueiden toimijoiden taloudellista elinkelpoisuutta. Syrjäisimmillä alueilla vallitsevien erilaisten markkinoille saattamisen edellytysten sekä saaliiden, kantojen ja markkinoiden kysynnän vaihteluiden vuoksi asianomaisten jäsenvaltioiden tehtäväksi olisi annettava määritellä korvauskelpoiset kalastustuotteet, niiden enimmäismäärät ja korvauksen määrät jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Jäsenvaltioille olisi annettava lupa eriyttää kyseisten kalastustuotteiden luetteloa ja määriä sekä korvauksen määrää jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Niille olisi lisäksi annettava lupa mukauttaa korvaussuunnitelmiaan, jos se on muuttuvien edellytysten vuoksi perusteltua. Jäsenvaltioiden olisi asetettava korvauksen määrä tasolle, joka mahdollistaa syrjäisimpien alueiden erityishaitoista johtuvien lisäkustannusten asianmukaisen korvaamisen. Liiallisten korvausten välttämiseksi määrän olisi oltava oikeassa suhteessa tuella korvattaviin lisäkustannuksiin. Tätä varten määrässä olisi otettava huomioon myös muut julkisen tuen lajit, joilla on vaikutusta lisäkustannusten tasoon.
  Syrjäisimmillä alueilla olisi lisäksi sovellettava korkeampaa tuki-intensiteettiä kuin mitä muihin toimiin sovelletaan. [tark. 43] |
| --- | --- |

(29)

Kuten komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 24 päivänä lokakuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (11)
  todetaan, syrjäisimmillä

  Syrjäisimmillä
  alueilla on perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja erityisiä haasteita, jotka liittyvät niiden syrjäiseen sijaintiin, pinnanmuodostukseen ja ilmastoon, ja niillä on myös erityisiä valtteja kestävän sinisen talouden kehittämiseen. Tästä syystä asianomaisten jäsenvaltioiden olisi liitettävä ohjelmaansa kutakin syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma kestävän sinisen talouden alojen kehittämiseksi, mukaan lukien kestävä kalastuksen ja vesiviljelyn hyödyntäminen, ja näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tukemiseen olisi varattava määrärahat. EMKR:n tukea olisi niin ikään voitava myöntää korvauksiin ylimääräisistä kustannuksista, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu niiden sijainnista ja eristyneisyydestä. Tällainen tuki olisi rajattava prosenttimäärään näistä kokonaismäärärahoista.

  Säilyttääkseen syrjäisimmiltä alueilta tulevien eräiden kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kilpailukyvyn muilta unionin alueilta tuleviin vastaaviin tuotteisiin nähden unioni otti vuonna 1992 käyttöön toimenpiteitä asiaan liittyvien kalastusalan lisäkustannusten korvaamiseksi. Kaudella 2014–2020 sovellettavista toimista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 508/2014
   (12)

  . Tukea on tarpeen myöntää edelleen eräiden unionin syrjäisimmiltä alueilta tulevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kalastuksessa, viljelyssä, jalostuksessa ja markkinoille saattamisessa aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi, jotta korvaamisella pidetään osaltaan yllä näiden alueiden toimijoiden taloudellista elinkelpoisuutta. Syrjäisimmillä alueilla vallitsevien erilaisten markkinoille saattamisen edellytysten sekä saaliiden, kantojen ja markkinoiden kysynnän vaihteluiden vuoksi asianomaisten jäsenvaltioiden tehtäväksi olisi annettava määritellä korvauskelpoiset kalastustuotteet, niiden enimmäismäärät ja korvauksen määrät jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Jäsenvaltioille olisi annettava lupa eriyttää kyseisten kalastustuotteiden luetteloa ja määriä sekä korvauksen määrää jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Niille olisi lisäksi annettava lupa mukauttaa korvaussuunnitelmiaan, jos se on muuttuvien edellytysten vuoksi perusteltua. Jäsenvaltioiden olisi asetettava korvauksen määrä tasolle, joka mahdollistaa syrjäisimpien alueiden erityishaitoista johtuvien lisäkustannusten asianmukaisen korvaamisen. Liiallisten korvausten välttämiseksi määrän olisi oltava oikeassa suhteessa tuella korvattaviin lisäkustannuksiin. Tätä varten määrässä olisi otettava huomioon myös muut julkisen tuen lajit, joilla on vaikutusta lisäkustannusten tasoon.
  Syrjäisimmillä alueilla olisi lisäksi sovellettava korkeampaa tuki-intensiteettiä kuin mitä muihin toimiin sovelletaan. [tark. 43]

| (29 a) | Jotta varmistetaan pienimuotoisen rannikkokalastuksen selviytyminen syrjäisimmillä alueilla ja otetaan huomioon kestävän kehityksen tavoitteessa 14 mainittujen pienten saarten ja alueiden erilaisen kohtelun periaatteet, EMKVR:n avulla olisi voitava tukea SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla syrjäisimpien alueiden sellaisten pienimuotoisen rannikkokalastuksen alusten hankkimista ja uusimista, jotka purkavat kaikki saaliinsa syrjäisimpien alueiden satamissa ja tukevat paikallista kestävää kehitystä, jotta lisätään ihmisten turvallisuutta, noudatetaan unionin hygienianormeja, torjutaan LIS-kalastusta ja parannetaan ympäristötehokkuutta. Kalastuslaivastojen uudistaminen olisi toteutettava hyväksyttyjen kapasiteettikattojen rajoissa, ja sen olisi vastattava yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. EMKVR:n avulla olisi voitava tukea lisätoimia, kuten syrjäisimpien alueiden ja pienimuotoisen kalastuksen aluksille tarkoitettujen telakoiden rakentamista ja nykyaikaistamista, infrastruktuurin ja välineiden hankkimista ja kunnostamista sekä tutkimusta. [tark. 44] |
| --- | --- |

(29 a)

Jotta varmistetaan pienimuotoisen rannikkokalastuksen selviytyminen syrjäisimmillä alueilla ja otetaan huomioon kestävän kehityksen tavoitteessa 14 mainittujen pienten saarten ja alueiden erilaisen kohtelun periaatteet, EMKVR:n avulla olisi voitava tukea SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla syrjäisimpien alueiden sellaisten pienimuotoisen rannikkokalastuksen alusten hankkimista ja uusimista, jotka purkavat kaikki saaliinsa syrjäisimpien alueiden satamissa ja tukevat paikallista kestävää kehitystä, jotta lisätään ihmisten turvallisuutta, noudatetaan unionin hygienianormeja, torjutaan LIS-kalastusta ja parannetaan ympäristötehokkuutta. Kalastuslaivastojen uudistaminen olisi toteutettava hyväksyttyjen kapasiteettikattojen rajoissa, ja sen olisi vastattava yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. EMKVR:n avulla olisi voitava tukea lisätoimia, kuten syrjäisimpien alueiden ja pienimuotoisen kalastuksen aluksille tarkoitettujen telakoiden rakentamista ja nykyaikaistamista, infrastruktuurin ja välineiden hankkimista ja kunnostamista sekä tutkimusta. [tark. 44]

| (29 b) | Ottaen huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselma saarten erityistilanteesta (2015/3014(RSP) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Saarten erityisongelmat” (1229/2011)), maatalous, jalostus ja kalastus ovat tärkeä osa saarten paikallistaloutta. Euroopan saarialueet kärsivät huonosta saavutettavuudesta, erityisesti pk-yritysten osalta, ja tuotteiden vähäisestä eriyttämisestä, ja ne tarvitsevat strategian, jonka avulla voidaan hyödyntää kaikki mahdolliset synergiat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden unionin välineiden välillä niin, että vastapainona saarten kokemille haitoille edistetään niiden talouskasvua, työpaikkojen luomista ja kestävää kehitystä. Vaikka SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tunnustetaan pysyvät luonnonhaitat ja maantieteelliset haitat, jotka liittyvät saarten tilanteeseen, komission on laadittava saaria koskeva EU:n strategiakehys, jotta voidaan luoda yhteyksiä sellaisten välineiden välille, joilla voi olla merkittäviä alueellisia vaikutuksia. [tark. 45] |
| --- | --- |

(29 b)

Ottaen huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselma saarten erityistilanteesta (2015/3014(RSP) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Saarten erityisongelmat” (1229/2011)), maatalous, jalostus ja kalastus ovat tärkeä osa saarten paikallistaloutta. Euroopan saarialueet kärsivät huonosta saavutettavuudesta, erityisesti pk-yritysten osalta, ja tuotteiden vähäisestä eriyttämisestä, ja ne tarvitsevat strategian, jonka avulla voidaan hyödyntää kaikki mahdolliset synergiat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden unionin välineiden välillä niin, että vastapainona saarten kokemille haitoille edistetään niiden talouskasvua, työpaikkojen luomista ja kestävää kehitystä. Vaikka SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tunnustetaan pysyvät luonnonhaitat ja maantieteelliset haitat, jotka liittyvät saarten tilanteeseen, komission on laadittava saaria koskeva EU:n strategiakehys, jotta voidaan luoda yhteyksiä sellaisten välineiden välille, joilla voi olla merkittäviä alueellisia vaikutuksia. [tark. 45]

| (30) | Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaa EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää merten ja rannikkojen biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseen ja ennallistamiseen. Sen vuoksi olisi maksettava korvausta kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien
  ja etenkin muovin
  keräämisestä merestä ja myönnettävä tukea investointeihin tarkoituksenmukaisten kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien vastaanottolaitteiden

  merestä kerättyjen roskien vastaanotto- ja varastointilaitteiden
  hankintaan satamiin. Tukea olisi oltava saatavilla myös toimiin, joiden tarkoituksena on saavuttaa tai ylläpitää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (13) (meristrategian puitedirektiivi) vahvistettu meriympäristön hyvä tila, sekä mainitun direktiivin nojalla vahvistettujen alueellisten suojelutoimenpiteiden täytäntöönpanoon, Natura 2000 -alueiden hoitoon, ennallistamiseen ja seurantaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY (14) (luontotyyppidirektiivi) nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti ja direktiivin 92/43/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (15) (lintudirektiivi) mukaiseen lajien suojeluun
  ottaen huomioon myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY
   (16)

  sekä unionin normit, jotka koskevat yhdyskuntajätevesiä ja myös sellaisten kiinteiden tai siirrettävien laitteiden rakentamista, asentamista, nykyaikaistamista ja tieteellistä valmistelua, joilla pyritään suojelemaan merten eläimiä ja kasveja ja parantamaan niiden tilaa kaikkein syrjäisimmillä alueilla
  . . Suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvaa EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi myönnettävä puhtaiden ja terveiden merten edistämiseen sekä komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 16 päivänä tammikuuta 2016 antamassa tiedonannossa (17) esitellyn muoveja kiertotaloudessa koskevan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanoon niin, että tuki on johdonmukaista meriympäristön hyvän tilan saavuttamista tai ylläpitoa koskevan tavoitteen kanssa. [tark. 46] |
| --- | --- |

(30)

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaa EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää merten ja rannikkojen biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseen ja ennallistamiseen. Sen vuoksi olisi maksettava korvausta kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien
  ja etenkin muovin
  keräämisestä merestä ja myönnettävä tukea investointeihin tarkoituksenmukaisten kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien vastaanottolaitteiden

  merestä kerättyjen roskien vastaanotto- ja varastointilaitteiden
  hankintaan satamiin. Tukea olisi oltava saatavilla myös toimiin, joiden tarkoituksena on saavuttaa tai ylläpitää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (13) (meristrategian puitedirektiivi) vahvistettu meriympäristön hyvä tila, sekä mainitun direktiivin nojalla vahvistettujen alueellisten suojelutoimenpiteiden täytäntöönpanoon, Natura 2000 -alueiden hoitoon, ennallistamiseen ja seurantaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY (14) (luontotyyppidirektiivi) nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti ja direktiivin 92/43/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (15) (lintudirektiivi) mukaiseen lajien suojeluun
  ottaen huomioon myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY
   (16)

  sekä unionin normit, jotka koskevat yhdyskuntajätevesiä ja myös sellaisten kiinteiden tai siirrettävien laitteiden rakentamista, asentamista, nykyaikaistamista ja tieteellistä valmistelua, joilla pyritään suojelemaan merten eläimiä ja kasveja ja parantamaan niiden tilaa kaikkein syrjäisimmillä alueilla
  . . Suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvaa EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi myönnettävä puhtaiden ja terveiden merten edistämiseen sekä komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 16 päivänä tammikuuta 2016 antamassa tiedonannossa (17) esitellyn muoveja kiertotaloudessa koskevan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanoon niin, että tuki on johdonmukaista meriympäristön hyvän tilan saavuttamista tai ylläpitoa koskevan tavoitteen kanssa. [tark. 46]

| (31) | Kalastus ja

  Nälän poistaminen, ruokaturvan saavuttaminen ja ravitsemuksen parantaminen on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman 17:stä kestävän kehityksen tavoitteesta (SDG 2). Unioni on täysin sitoutunut tähän tavoitteeseen ja sen täytäntöönpanoon. Tässä yhteydessä kalastus ja kestävä
  vesiviljely parantavat osaltaan elintarviketurvaa ja ravitsemusta. Yli 60 prosenttia kalastustuotteista kuitenkin tuodaan tällä hetkellä kolmansista maista, ja unioni on erittäin riippuvainen niistä. Tärkeä haaste on kannustaa unionissa tuotetun korkealaatuisen ja kuluttajien saatavilla kohtuulliseen hintaan olevan kalavalkuaisen kulutusta

  sellaisten unionissa tuotettujen korkealaatuisten ja kuluttajien saatavilla kohtuulliseen hintaan olevien kalastustuotteiden kulutusta ja tukea paikallisen pienimuotoisen kalastuksen tuotteiden toimittamista julkisiin laitoksiin, kuten sairaaloihin ja kouluihin, ja järjestää oppilaitoksissa koulutusta ja tietoisuutta parantavia ohjelmia paikallisen kalan syömisen tärkeydestä
  . [tark. 47] |
| --- | --- |

(31)

Kalastus ja

  Nälän poistaminen, ruokaturvan saavuttaminen ja ravitsemuksen parantaminen on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman 17:stä kestävän kehityksen tavoitteesta (SDG 2). Unioni on täysin sitoutunut tähän tavoitteeseen ja sen täytäntöönpanoon. Tässä yhteydessä kalastus ja kestävä
  vesiviljely parantavat osaltaan elintarviketurvaa ja ravitsemusta. Yli 60 prosenttia kalastustuotteista kuitenkin tuodaan tällä hetkellä kolmansista maista, ja unioni on erittäin riippuvainen niistä. Tärkeä haaste on kannustaa unionissa tuotetun korkealaatuisen ja kuluttajien saatavilla kohtuulliseen hintaan olevan kalavalkuaisen kulutusta

  sellaisten unionissa tuotettujen korkealaatuisten ja kuluttajien saatavilla kohtuulliseen hintaan olevien kalastustuotteiden kulutusta ja tukea paikallisen pienimuotoisen kalastuksen tuotteiden toimittamista julkisiin laitoksiin, kuten sairaaloihin ja kouluihin, ja järjestää oppilaitoksissa koulutusta ja tietoisuutta parantavia ohjelmia paikallisen kalan syömisen tärkeydestä
  . [tark. 47]

| (32) | EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi.

  Tukea olisi myönnettävä ensisijaisesti rahoitusvälineiden, InvestEU-ohjelman ja avustusten kautta. [tark. 48] |
| --- | --- |

(32)

EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi.

  Tukea olisi myönnettävä ensisijaisesti rahoitusvälineiden, InvestEU-ohjelman ja avustusten kautta. [tark. 48]

| (33) | Elintarviketurva edellyttää
  meriympäristön suojelua, kalakantojen kestävää hoitoa,
  tehokkaita ja hyvin organisoituja markkinoita, jotka parantavat toimitusketjun läpinäkyvyyttä, vakautta, laatua ja monipuolisuutta, sekä kuluttajille tiedottamista. Tätä varten EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitämiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (18) (YMJ-asetus) tavoitteiden mukaisesti. EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi erityisesti oltava saatavilla
  esimerkiksi kalastusosuuskuntia ja pieniä tuottajia käsittävien
  tuottajaorganisaatioiden
  perustamiseen,
  tuotanto- ja markkinointisuunnitelmien toteutukseen, uusien myyntikanavien edistämiseen
  , markkinatutkimusten tekemiseen, Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden EU-seurantakeskuksen (EUMOFA) säilyttämiseen ja vahvistamiseen
  sekä markkinatietouden kehittämiseen ja levittämiseen. [tark. 49 ja tark. 280] |
| --- | --- |

(33)

Elintarviketurva edellyttää
  meriympäristön suojelua, kalakantojen kestävää hoitoa,
  tehokkaita ja hyvin organisoituja markkinoita, jotka parantavat toimitusketjun läpinäkyvyyttä, vakautta, laatua ja monipuolisuutta, sekä kuluttajille tiedottamista. Tätä varten EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitämiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (18) (YMJ-asetus) tavoitteiden mukaisesti. EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi erityisesti oltava saatavilla
  esimerkiksi kalastusosuuskuntia ja pieniä tuottajia käsittävien
  tuottajaorganisaatioiden
  perustamiseen,
  tuotanto- ja markkinointisuunnitelmien toteutukseen, uusien myyntikanavien edistämiseen
  , markkinatutkimusten tekemiseen, Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden EU-seurantakeskuksen (EUMOFA) säilyttämiseen ja vahvistamiseen
  sekä markkinatietouden kehittämiseen ja levittämiseen. [tark. 49 ja tark. 280]

| (33 a) | Unionin kala- ja äyriäistuotteiden laatu ja monipuolisuus tarjoavat tuottajille kilpailuetua, joka edistää merkittävällä tavalla kulttuuri- ja ruokaperintöä, ja sen avulla kulttuuriperinnön säilyttäminen voidaan sovittaa uuden tieteellisen asiantuntemuksen kehittämiseen ja soveltamiseen. Kansalaiset ja kuluttajat haluavat yhä enemmän laadukkaita tuotteita, joilla on erilaisia niiden maantieteelliseen alkuperään liittyviä ominaispiirteitä. Siksi EMKVR:n avulla voidaan tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1151/2012
   (19)

  sisältyviä kala- ja äyriäistuotteita. Näin voidaan tukea erityisesti maantieteellisten laatumerkintöjen tunnustamista ja rekisteröintiä tämän asetuksen mukaisesti. Sen avulla voidaan tukea myös suojattujen alkuperämerkintöjen ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen hallinnointiyhteisöjä sekä ohjelmia, joita ne kehittävät laadun parantamiseksi. Lisäksi sen avulla voidaan tukea tutkimusta, jota nämä hallinnointiyhteisöt harjoittavat parantaakseen tietämystä tietystä tuotantolaitoksesta sekä menetelmistä ja tuotteista. [tark. 50] |
| --- | --- |

(33 a)

Unionin kala- ja äyriäistuotteiden laatu ja monipuolisuus tarjoavat tuottajille kilpailuetua, joka edistää merkittävällä tavalla kulttuuri- ja ruokaperintöä, ja sen avulla kulttuuriperinnön säilyttäminen voidaan sovittaa uuden tieteellisen asiantuntemuksen kehittämiseen ja soveltamiseen. Kansalaiset ja kuluttajat haluavat yhä enemmän laadukkaita tuotteita, joilla on erilaisia niiden maantieteelliseen alkuperään liittyviä ominaispiirteitä. Siksi EMKVR:n avulla voidaan tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1151/2012
   (19)

  sisältyviä kala- ja äyriäistuotteita. Näin voidaan tukea erityisesti maantieteellisten laatumerkintöjen tunnustamista ja rekisteröintiä tämän asetuksen mukaisesti. Sen avulla voidaan tukea myös suojattujen alkuperämerkintöjen ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen hallinnointiyhteisöjä sekä ohjelmia, joita ne kehittävät laadun parantamiseksi. Lisäksi sen avulla voidaan tukea tutkimusta, jota nämä hallinnointiyhteisöt harjoittavat parantaakseen tietämystä tietystä tuotantolaitoksesta sekä menetelmistä ja tuotteista. [tark. 50]

| (33 b) | Ottaen huomioon 4 päivänä joulukuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma merimetsokannan eurooppalaisesta hallintasuunnitelmasta ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 annettu päätöslauselma aiheesta ”Uutta pontta yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevalle strategialle” EMKVR:n olisi tuettava tieteellisen tutkimuksen ja tiedonkeruun järjestämistä muuttolintujen vaikutuksesta vesiviljelyalaan ja asianomaisiin unionin kalakantoihin. [tark. 51] |
| --- | --- |

(33 b)

Ottaen huomioon 4 päivänä joulukuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma merimetsokannan eurooppalaisesta hallintasuunnitelmasta ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 annettu päätöslauselma aiheesta ”Uutta pontta yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevalle strategialle” EMKVR:n olisi tuettava tieteellisen tutkimuksen ja tiedonkeruun järjestämistä muuttolintujen vaikutuksesta vesiviljelyalaan ja asianomaisiin unionin kalakantoihin. [tark. 51]

| (33 c) | Ottaen huomioon, että on tarve lisätä vesiviljelyä ja että vesiviljelyala kärsii merkittävästi muuttolintujen aiheuttamasta hävikistä, EMKVR:ään olisi sisällytettävä tiettyjä korvauksia näistä menetyksistä siihen saakka, kunnes eurooppalainen hoitosuunnitelma on otettu käyttöön. [tark. 52] |
| --- | --- |

(33 c)

Ottaen huomioon, että on tarve lisätä vesiviljelyä ja että vesiviljelyala kärsii merkittävästi muuttolintujen aiheuttamasta hävikistä, EMKVR:ään olisi sisällytettävä tiettyjä korvauksia näistä menetyksistä siihen saakka, kunnes eurooppalainen hoitosuunnitelma on otettu käyttöön. [tark. 52]

| (34) | Jalostusteollisuudella on tehtävänsä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuuden ja laadun osalta. EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää jalostusteollisuuteen tehtäviin kohdennettuihin investointeihin edellyttäen, että ne auttavat osaltaan saavuttamaan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet. Tällaista tukea olisi myönnettävä ainoastaan

  voidaan myöntää avustuksina rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, ei avustuksina. [tark. 53] |
| --- | --- |

(34)

Jalostusteollisuudella on tehtävänsä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuuden ja laadun osalta. EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi voitava myöntää jalostusteollisuuteen tehtäviin kohdennettuihin investointeihin edellyttäen, että ne auttavat osaltaan saavuttamaan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet. Tällaista tukea olisi myönnettävä ainoastaan

  voidaan myöntää avustuksina rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, ei avustuksina. [tark. 53]

| (34 a) | Jo mainittujen tukikelpoisten toimien ohella EMKVR:n avulla olisi voitava tukea muita kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviä aloja ja esimerkiksi antaa tukea suojelumetsästykselle tai sellaisten haitallisten luonnonvaraisten lajien hallinnalle, jotka vaarantavat kalakantojen kestävän tason, ja joita ovat esimerkiksi hylkeet ja merimetsot. [tark. 54] |
| --- | --- |

(34 a)

Jo mainittujen tukikelpoisten toimien ohella EMKVR:n avulla olisi voitava tukea muita kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviä aloja ja esimerkiksi antaa tukea suojelumetsästykselle tai sellaisten haitallisten luonnonvaraisten lajien hallinnalle, jotka vaarantavat kalakantojen kestävän tason, ja joita ovat esimerkiksi hylkeet ja merimetsot. [tark. 54]

| (34 b) | Jo mainittujen tukikelpoisten toimien ohella EMKVR:n avulla olisi voitava tukea muita kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviä aloja ja esimerkiksi korvausten maksamista unionin lainsäädännön suojelemien nisäkkäiden ja lintujen, kuten hylkeiden ja merimetsojen, saaliille aiheuttamista vahingoista. [tark. 55] |
| --- | --- |

(34 b)

Jo mainittujen tukikelpoisten toimien ohella EMKVR:n avulla olisi voitava tukea muita kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviä aloja ja esimerkiksi korvausten maksamista unionin lainsäädännön suojelemien nisäkkäiden ja lintujen, kuten hylkeiden ja merimetsojen, saaliille aiheuttamista vahingoista. [tark. 55]

| (35) | Työpaikkojen luominen rannikkoalueilla edellyttää paikallisvetoista
  ekologisten rajojen puitteissa kehittyvän
  kestävän sinisen talouden kehittämistä, joka elvyttää alueiden yhteiskuntarakennetta
  , saaret ja syrjäisimmät alueet mukaan lukien
  . . Valtameritoimialat ja -palvelut kasvavat todennäköisesti maailmantaloutta nopeammin ja vaikuttavat merkittävästi työllisyyteen ja kasvuun vuoteen 2030 mennessä. Ollakseen kestävää sininen kasvu edellyttää innovointia ja investointeja uudenlaiseen meriliiketoimintaan ja biotalouteen,

  meriliiketoimintaan, biotalouteen
  ja
  biotekniikkaan,
  mukaan lukien kestävät matkailumallit, valtameripohjainen uusiutuva energia sekä laivanrakennus ja uudet satamapalvelut, jotka ovat innovatiivisia ja huippuluokkaa ja joilla

  sekä kalastus-
  ja
  vesiviljelyalan kestävä kehitys, jolla
  voidaan luoda uusia työpaikkoja ja samalla edistää paikallista kehitystä
  , sekä uusien, biologiaan perustuvien meren tuotteiden kehittäminen
  . Vaikka julkiset investoinnit kestävään siniseen talouteen olisi valtavirtaistettava unionin talousarviossa, EMKR

  EMKVR
  :n olisi erityisesti keskityttävä mahdollistavien edellytysten luomiseen kestävälle
  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvälle
  siniselle taloudelle sekä pullonkaulojen poistamiseen investointien helpottamiseksi ja uusien markkinoiden, teknologioiden tai palvelujen kehittämiseksi. Kestävän sinisen talouden kehittämisen olisi kuuluttava yhteistyöhön perustuvan, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvan tuen soveltamisalaan. [tark. 56] |
| --- | --- |

(35)

Työpaikkojen luominen rannikkoalueilla edellyttää paikallisvetoista
  ekologisten rajojen puitteissa kehittyvän
  kestävän sinisen talouden kehittämistä, joka elvyttää alueiden yhteiskuntarakennetta
  , saaret ja syrjäisimmät alueet mukaan lukien
  . . Valtameritoimialat ja -palvelut kasvavat todennäköisesti maailmantaloutta nopeammin ja vaikuttavat merkittävästi työllisyyteen ja kasvuun vuoteen 2030 mennessä. Ollakseen kestävää sininen kasvu edellyttää innovointia ja investointeja uudenlaiseen meriliiketoimintaan ja biotalouteen,

  meriliiketoimintaan, biotalouteen
  ja
  biotekniikkaan,
  mukaan lukien kestävät matkailumallit, valtameripohjainen uusiutuva energia sekä laivanrakennus ja uudet satamapalvelut, jotka ovat innovatiivisia ja huippuluokkaa ja joilla

  sekä kalastus-
  ja
  vesiviljelyalan kestävä kehitys, jolla
  voidaan luoda uusia työpaikkoja ja samalla edistää paikallista kehitystä
  , sekä uusien, biologiaan perustuvien meren tuotteiden kehittäminen
  . Vaikka julkiset investoinnit kestävään siniseen talouteen olisi valtavirtaistettava unionin talousarviossa, EMKR

  EMKVR
  :n olisi erityisesti keskityttävä mahdollistavien edellytysten luomiseen kestävälle
  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvälle
  siniselle taloudelle sekä pullonkaulojen poistamiseen investointien helpottamiseksi ja uusien markkinoiden, teknologioiden tai palvelujen kehittämiseksi. Kestävän sinisen talouden kehittämisen olisi kuuluttava yhteistyöhön perustuvan, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvan tuen soveltamisalaan. [tark. 56]

| (35 a) | YKP-asetuksen johdanto-osan 3 kappaleen mukaan virkistyskalastuksella voi olla huomattava vaikutus kalavaroihin ja jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava, että sitä harjoitetaan YKP:n tavoitteita vastaavalla tavalla. Virkistyskalastusta ei voida kuitenkaan hallinnoida asianmukaisesti ilman sitä koskevien tietojen luotettavaa ja jatkuvaa keräämistä, kuten Euroopan parlamentti korosti virkistyskalastuksen tilanteesta Euroopan unionissa antamassaan päätöslauselmassa (2017/2120(INI)). [tark. 57] |
| --- | --- |

(35 a)

YKP-asetuksen johdanto-osan 3 kappaleen mukaan virkistyskalastuksella voi olla huomattava vaikutus kalavaroihin ja jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava, että sitä harjoitetaan YKP:n tavoitteita vastaavalla tavalla. Virkistyskalastusta ei voida kuitenkaan hallinnoida asianmukaisesti ilman sitä koskevien tietojen luotettavaa ja jatkuvaa keräämistä, kuten Euroopan parlamentti korosti virkistyskalastuksen tilanteesta Euroopan unionissa antamassaan päätöslauselmassa (2017/2120(INI)). [tark. 57]

| (35 b) | Kestävän sinisen talouden tavoitteena on taata kestävä kulutus ja tuotanto sekä luonnonvarojen tehokas käyttö niin, että samalla suojellaan ja säilytetään meren ekosysteemien monimuotoisuutta, tuottavuutta, selviytymiskykyä, pääasiallisia tehtäviä ja niihin liittyviä luontaisia arvoja. Se perustuu nykyisten ja tulevien sukupolvien pitkän aikavälin tarpeiden arviointiin. Se merkitsee myös tuotteiden ja palveluiden oikeaa hinnoittelua. [tark. 58] |
| --- | --- |

(35 b)

Kestävän sinisen talouden tavoitteena on taata kestävä kulutus ja tuotanto sekä luonnonvarojen tehokas käyttö niin, että samalla suojellaan ja säilytetään meren ekosysteemien monimuotoisuutta, tuottavuutta, selviytymiskykyä, pääasiallisia tehtäviä ja niihin liittyviä luontaisia arvoja. Se perustuu nykyisten ja tulevien sukupolvien pitkän aikavälin tarpeiden arviointiin. Se merkitsee myös tuotteiden ja palveluiden oikeaa hinnoittelua. [tark. 58]

| (35 c) | Olisi tuettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua helpottavia toimenpiteitä ja käytettävä EMKVR:ää auttamaan pätevien meri- ja kalatalousalan ammattilaisten kouluttamisessa. Meri- ja kalastusalan nykyaikaistamisen merkitys ja innovoinnin merkitys sen yhteydessä edellyttävät, että arvioidaan uudelleen EMKVR:n ammatillista koulutusta koskevia määrärahoja. [tark. 59] |
| --- | --- |

(35 c)

Olisi tuettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua helpottavia toimenpiteitä ja käytettävä EMKVR:ää auttamaan pätevien meri- ja kalatalousalan ammattilaisten kouluttamisessa. Meri- ja kalastusalan nykyaikaistamisen merkitys ja innovoinnin merkitys sen yhteydessä edellyttävät, että arvioidaan uudelleen EMKVR:n ammatillista koulutusta koskevia määrärahoja. [tark. 59]

| (35 d) | Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään elintärkeää kalastuksen ja muun merellä tapahtuvan toiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKVR:stä olisi sen vuoksi tuettava neuvontapalveluja, tutkijoiden ja kalastajien välistä yhteistyötä, ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, ja sen olisi edistettävä tietämyksen levittämistä, autettava parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä sekä edistämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Tunnustuksena itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien puolisoiden ja elämänkumppaneiden merkitykselle kalastajayhteisöissä olisi myös heille tietyin ehdoin myönnettävä tukea ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, tietämyksen levittämistä ja sellaista verkottumista varten, joka edistää heidän ammatillista kehittymistään. [tark. 60] |
| --- | --- |

(35 d)

Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään elintärkeää kalastuksen ja muun merellä tapahtuvan toiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKVR:stä olisi sen vuoksi tuettava neuvontapalveluja, tutkijoiden ja kalastajien välistä yhteistyötä, ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, ja sen olisi edistettävä tietämyksen levittämistä, autettava parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä sekä edistämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Tunnustuksena itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien puolisoiden ja elämänkumppaneiden merkitykselle kalastajayhteisöissä olisi myös heille tietyin ehdoin myönnettävä tukea ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, tietämyksen levittämistä ja sellaista verkottumista varten, joka edistää heidän ammatillista kehittymistään. [tark. 60]

| (36) | Kestävän sinisen talouden kehittäminen on voimakkaasti riippuvaista paikallisten sidosryhmien välisistä kumppanuuksista, joilla edistetään rannikko- ja sisävesialueiden yhteisöjen ja talouksien elinkelpoisuutta

  rannikko-, saari- ja sisävesialueiden yhteisöjen väestön ja talouksien elinkelpoisuutta ja kestävyyttä
  . EMKR

  EMKVR
  :n olisi tarjottava välineet tällaisten kumppanuuksien edistämiseen. Tätä varten EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi oltava saatavilla yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa. Tämän lähestymistavan pitäisi lisätä talouden monipuolistamista paikallisesti kehittämällä rannikko- ja sisämaakalastusta, vesiviljelyä ja kestävää sinistä taloutta. Yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen strategioiden olisi varmistettava, että paikalliset yhteisöt hyödyntävät paremmin kestävän sinisen talouden tarjoamia mahdollisuuksia ja hyötyvät niistä paremmin ympäristöä, sosiaalisia, kulttuurisia ja inhimillisiä voimavaroja hyödyntämällä ja vahvistamalla. Jokaisen paikallisen kumppanuuden olisi siten vastattava strategiansa painopisteitä varmistamalla paikallisen kestävän sinisen talouden kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien tasapainoinen osallistuminen ja edustus. [tark. 61] |
| --- | --- |

(36)

Kestävän sinisen talouden kehittäminen on voimakkaasti riippuvaista paikallisten sidosryhmien välisistä kumppanuuksista, joilla edistetään rannikko- ja sisävesialueiden yhteisöjen ja talouksien elinkelpoisuutta

  rannikko-, saari- ja sisävesialueiden yhteisöjen väestön ja talouksien elinkelpoisuutta ja kestävyyttä
  . EMKR

  EMKVR
  :n olisi tarjottava välineet tällaisten kumppanuuksien edistämiseen. Tätä varten EMKR

  EMKVR
  :n tukea olisi oltava saatavilla yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa. Tämän lähestymistavan pitäisi lisätä talouden monipuolistamista paikallisesti kehittämällä rannikko- ja sisämaakalastusta, vesiviljelyä ja kestävää sinistä taloutta. Yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen strategioiden olisi varmistettava, että paikalliset yhteisöt hyödyntävät paremmin kestävän sinisen talouden tarjoamia mahdollisuuksia ja hyötyvät niistä paremmin ympäristöä, sosiaalisia, kulttuurisia ja inhimillisiä voimavaroja hyödyntämällä ja vahvistamalla. Jokaisen paikallisen kumppanuuden olisi siten vastattava strategiansa painopisteitä varmistamalla paikallisen kestävän sinisen talouden kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien tasapainoinen osallistuminen ja edustus. [tark. 61]

| (37) | EMKR

  EMKVR
  :n olisi yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa voitava tukea kestävää
  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvää
  sinistä taloutta koskevien tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä meriympäristön
  ja makeanveden ympäristön ja resurssien
  tilaa koskevan tietämyksen parantamiseksi. Tuen tavoitteena olisi oltava direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY vaatimusten täyttäminen merten aluesuunnittelun
  sekä kalastuksen ja vesiviljelyn kestävyyden
  tukemiseksi sekä tietojen laadun ja jakamisen parantamiseksi Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon kautta. [tark. 62] |
| --- | --- |

(37)

EMKR

  EMKVR
  :n olisi yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa voitava tukea kestävää
  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvää
  sinistä taloutta koskevien tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä meriympäristön
  ja makeanveden ympäristön ja resurssien
  tilaa koskevan tietämyksen parantamiseksi. Tuen tavoitteena olisi oltava direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY vaatimusten täyttäminen merten aluesuunnittelun
  sekä kalastuksen ja vesiviljelyn kestävyyden
  tukemiseksi sekä tietojen laadun ja jakamisen parantamiseksi Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon kautta. [tark. 62]

| (38) | EMKR

  EMKVR
  :n olisi suoran ja välillisen hallinnoinnin puitteissa keskityttävä kestävän sinisen talouden mahdollistaviin edellytyksiin

  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvän ja tervettä meriympäristöä tukevan sinisen talouden edellytysten luomiseen
  edistämällä meripolitiikan yhdennettyä hallinnointia ja hallintoa, lisäämällä tutkimuksen, innovoinnin ja teknologian siirtoa ja käyttöönottoa kestävässä sinisessä taloudessa, parantamalla merialan taitoja,
  merten ja
  valtamerten tuntemusta ja kestävää sinistä taloutta koskevien
  ympäristötietojen ja
  sosioekonomisten tietojen jakamista, edistämällä vähähiilistä ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaa kestävää sinistä taloutta sekä kehittämällä hankejatkumoita ja innovatiivisia rahoitusvälineitä.
  SEUT:n 174 artiklan soveltamisalaan kuuluvien
  syrjäisimpien alueiden
  ja saarten
  erityistilanne olisi otettava asianmukaisesti huomioon edellä mainittujen alojen osalta. [tark. 63] |
| --- | --- |

(38)

EMKR

  EMKVR
  :n olisi suoran ja välillisen hallinnoinnin puitteissa keskityttävä kestävän sinisen talouden mahdollistaviin edellytyksiin

  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvän ja tervettä meriympäristöä tukevan sinisen talouden edellytysten luomiseen
  edistämällä meripolitiikan yhdennettyä hallinnointia ja hallintoa, lisäämällä tutkimuksen, innovoinnin ja teknologian siirtoa ja käyttöönottoa kestävässä sinisessä taloudessa, parantamalla merialan taitoja,
  merten ja
  valtamerten tuntemusta ja kestävää sinistä taloutta koskevien
  ympäristötietojen ja
  sosioekonomisten tietojen jakamista, edistämällä vähähiilistä ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaa kestävää sinistä taloutta sekä kehittämällä hankejatkumoita ja innovatiivisia rahoitusvälineitä.
  SEUT:n 174 artiklan soveltamisalaan kuuluvien
  syrjäisimpien alueiden
  ja saarten
  erityistilanne olisi otettava asianmukaisesti huomioon edellä mainittujen alojen osalta. [tark. 63]

| (39) | Valtameristä 60 prosenttia sijaitsee kansallisen lainkäyttövallan rajojen ulkopuolella. Tämä tarkoittaa yhteistä kansainvälistä vastuuta. Useimmat valtamerten ongelmista, kuten
  liikakalastus,
  ilmastonmuutos, happamoituminen, liikakalastus, pilaantuminen ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen,

  pilaantuminen, öljynetsintä ja vedenalainen kaivostoiminta, jotka aiheuttavat biologisen monimuotoisuuden vähenemistä
  ovat luonteeltaan rajat ylittäviä ja edellyttävät siten yhteistä toimintaa. Unioni on neuvoston päätöksen 98/392/EY (20) nojalla sopimuspuoli Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, johon monet ihmisten toiminnan sääntelyyn ja hallintaan valtamerillä tähtäävät lainkäyttöoikeudet, instituutiot ja erityisjärjestelyt perustuvat. Viime vuosina on päästy maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen siitä, että meriympäristöä ja ihmisten toimintaa merellä olisi hallinnoitava tehokkaammin valtameriin
  ja meriin
  kohdistuvien lisääntyvien paineiden hallitsemiseksi. [tark. 64] |
| --- | --- |

(39)

Valtameristä 60 prosenttia sijaitsee kansallisen lainkäyttövallan rajojen ulkopuolella. Tämä tarkoittaa yhteistä kansainvälistä vastuuta. Useimmat valtamerten ongelmista, kuten
  liikakalastus,
  ilmastonmuutos, happamoituminen, liikakalastus, pilaantuminen ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen,

  pilaantuminen, öljynetsintä ja vedenalainen kaivostoiminta, jotka aiheuttavat biologisen monimuotoisuuden vähenemistä
  ovat luonteeltaan rajat ylittäviä ja edellyttävät siten yhteistä toimintaa. Unioni on neuvoston päätöksen 98/392/EY (20) nojalla sopimuspuoli Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, johon monet ihmisten toiminnan sääntelyyn ja hallintaan valtamerillä tähtäävät lainkäyttöoikeudet, instituutiot ja erityisjärjestelyt perustuvat. Viime vuosina on päästy maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen siitä, että meriympäristöä ja ihmisten toimintaa merellä olisi hallinnoitava tehokkaammin valtameriin
  ja meriin
  kohdistuvien lisääntyvien paineiden hallitsemiseksi. [tark. 64]

| (40) | Maailmanlaajuisena toimijana unioni on vankasti sitoutunut edistämään kansainvälistä valtamerten hallinnointia neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 10. marraskuuta 2016 annetun yhteisen tiedonannon ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma” (21) mukaisesti. Valtamerten hallinnointi on unionissa uusi politiikanlohko, joka kattaa valtameret yhdennetysti. Kansainvälinen valtamerten hallinnointi on keskeistä paitsi kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 14 (”Säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”) kannalta myös turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten varmistamiseksi tulevia sukupolvia varten. Unionin on toimittava näiden kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja oltava liikkeelle paneva
  ja johtava
  voima kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin parantamisessa kahdenvälisellä, alueellisella ja monenvälisellä tasolla, mukaan lukien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäiseminen, estäminen ja poistaminen
  ja meriympäristöön kohdistuvan vaikutuksen minimointi
  , kansainvälisen valtamerten hallinnointikehyksen parantaminen, valtameriin ja meriin kohdistuvien paineiden vähentäminen,
  ekologisissa rajoissa kehittyvän
  kestävän sinisen talouden edellytysten luominen sekä kansainvälisen merentutkimuksen ja meritietojen lujittaminen. [tark. 65] |
| --- | --- |

(40)

Maailmanlaajuisena toimijana unioni on vankasti sitoutunut edistämään kansainvälistä valtamerten hallinnointia neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 10. marraskuuta 2016 annetun yhteisen tiedonannon ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma” (21) mukaisesti. Valtamerten hallinnointi on unionissa uusi politiikanlohko, joka kattaa valtameret yhdennetysti. Kansainvälinen valtamerten hallinnointi on keskeistä paitsi kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 14 (”Säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”) kannalta myös turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten varmistamiseksi tulevia sukupolvia varten. Unionin on toimittava näiden kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja oltava liikkeelle paneva
  ja johtava
  voima kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin parantamisessa kahdenvälisellä, alueellisella ja monenvälisellä tasolla, mukaan lukien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäiseminen, estäminen ja poistaminen
  ja meriympäristöön kohdistuvan vaikutuksen minimointi
  , kansainvälisen valtamerten hallinnointikehyksen parantaminen, valtameriin ja meriin kohdistuvien paineiden vähentäminen,
  ekologisissa rajoissa kehittyvän
  kestävän sinisen talouden edellytysten luominen sekä kansainvälisen merentutkimuksen ja meritietojen lujittaminen. [tark. 65]

| (41) | Kansainvälistä valtamerten hallinnointia edistävillä EMKR

  EMKVR
  :n toimilla on pyrittävä parantamaan yleisenä kehyksenä olevia kansainvälisiä ja alueellisia prosesseja, sääntöjä ja instituutioita, joilla säännellään ja hallinnoidaan ihmisten toimintaa valtamerillä. EMKR

  EMKVR
  :n olisi rahoitettava kansainvälisiä järjestelyjä, joihin unioni on sitoutunut aloilla, jotka eivät kuulu useiden eri kolmansien maiden kanssa tehtyjen kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten (kalastuskumppanuussopimusten) soveltamisalaan, sekä unionin lakisääteisiä jäsenmaksuja alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä. Kalastuskumppanuussopimuksia ja alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä rahoitetaan edelleen unionin talousarvion eri osista. |
| --- | --- |

(41)

Kansainvälistä valtamerten hallinnointia edistävillä EMKR

  EMKVR
  :n toimilla on pyrittävä parantamaan yleisenä kehyksenä olevia kansainvälisiä ja alueellisia prosesseja, sääntöjä ja instituutioita, joilla säännellään ja hallinnoidaan ihmisten toimintaa valtamerillä. EMKR

  EMKVR
  :n olisi rahoitettava kansainvälisiä järjestelyjä, joihin unioni on sitoutunut aloilla, jotka eivät kuulu useiden eri kolmansien maiden kanssa tehtyjen kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten (kalastuskumppanuussopimusten) soveltamisalaan, sekä unionin lakisääteisiä jäsenmaksuja alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä. Kalastuskumppanuussopimuksia ja alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä rahoitetaan edelleen unionin talousarvion eri osista.

| (42) | Rajavalvonnan ja merellisen turvallisuuden parantaminen on olennaisen tärkeää turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Tietojenvaihto sekä Euroopan kalastuksenvalvontaviraston, Euroopan meriturvallisuusviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston välinen unionin raja- ja merivartiostojen yhteistyö on Euroopan unionin neuvoston 24. kesäkuuta 2014 hyväksymässä Euroopan unionin merellisessä turvallisuusstrategiassa ja 16. joulukuuta 2014 hyväksymässä toimintasuunnitelmassa keskeisessä asemassa näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi EMKR

  EMKVR
  :n olisi tuettava merivalvonnan ja rannikkovartiostojen yhteistyötä sekä suoran että välillisen hallinnoinnin puitteissa, muun muassa tekemällä hankintoja monialaisia merialan operaatioita varten. Sen olisi myös mahdollistettava asianomaisten virastojen antama tuki merivalvonnan ja merellisen turvallisuuden alalla välillisen hallinnoinnin kautta. |
| --- | --- |

(42)

Rajavalvonnan ja merellisen turvallisuuden parantaminen on olennaisen tärkeää turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Tietojenvaihto sekä Euroopan kalastuksenvalvontaviraston, Euroopan meriturvallisuusviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston välinen unionin raja- ja merivartiostojen yhteistyö on Euroopan unionin neuvoston 24. kesäkuuta 2014 hyväksymässä Euroopan unionin merellisessä turvallisuusstrategiassa ja 16. joulukuuta 2014 hyväksymässä toimintasuunnitelmassa keskeisessä asemassa näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi EMKR

  EMKVR
  :n olisi tuettava merivalvonnan ja rannikkovartiostojen yhteistyötä sekä suoran että välillisen hallinnoinnin puitteissa, muun muassa tekemällä hankintoja monialaisia merialan operaatioita varten. Sen olisi myös mahdollistettava asianomaisten virastojen antama tuki merivalvonnan ja merellisen turvallisuuden alalla välillisen hallinnoinnin kautta.

| (43) | Kunkin jäsenvaltion olisi yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa laadittava
  yhteistyössä kaikkien alueiden kanssa
  yksi ainoa ohjelma, jolle olisi saatava komission hyväksyntä. Alueellistamisen yhteydessä ja jäsenvaltioiden kannustamiseksi entistä strategisempaan lähestymistapaan ohjelmien valmistelussa komission olisi laadittava kustakin merialueesta analyysi, josta käy ilmi niiden yhteiset vahvuudet ja heikkoudet YKP:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Sekä jäsenvaltioiden että komission olisi tukeuduttava tähän analyysiin, kun kustakin ohjelmasta neuvotellaan ottaen huomioon alueelliset haasteet ja tarpeet. Ohjelmia arvioidessaan komission olisi otettava huomioon YKP:n ympäristölliset ja sosioekonomiset haasteet,
  ekologisissa rajoissa kehittyvän
  kestävän sinisen talouden
  ja
  sosioekonominen tuloksellisuus
  erityisesti pienimuotoisen rannikkokalastuksen osalta
  , merialuetason haasteet, merten ekosysteemien säilyttäminen ja ennallistaminen, merten roskaantumisen vähentäminen
  , roskien kerääminen
  sekä ilmastonmuutoksen
  torjuminen,
  hillitseminen ja siihen sopeutuminen. [tark. 66] |
| --- | --- |

(43)

Kunkin jäsenvaltion olisi yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa laadittava
  yhteistyössä kaikkien alueiden kanssa
  yksi ainoa ohjelma, jolle olisi saatava komission hyväksyntä. Alueellistamisen yhteydessä ja jäsenvaltioiden kannustamiseksi entistä strategisempaan lähestymistapaan ohjelmien valmistelussa komission olisi laadittava kustakin merialueesta analyysi, josta käy ilmi niiden yhteiset vahvuudet ja heikkoudet YKP:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Sekä jäsenvaltioiden että komission olisi tukeuduttava tähän analyysiin, kun kustakin ohjelmasta neuvotellaan ottaen huomioon alueelliset haasteet ja tarpeet. Ohjelmia arvioidessaan komission olisi otettava huomioon YKP:n ympäristölliset ja sosioekonomiset haasteet,
  ekologisissa rajoissa kehittyvän
  kestävän sinisen talouden
  ja
  sosioekonominen tuloksellisuus
  erityisesti pienimuotoisen rannikkokalastuksen osalta
  , merialuetason haasteet, merten ekosysteemien säilyttäminen ja ennallistaminen, merten roskaantumisen vähentäminen
  , roskien kerääminen
  sekä ilmastonmuutoksen
  torjuminen,
  hillitseminen ja siihen sopeutuminen. [tark. 66]

| (43 a) | Hoitotoimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi alueellisella tasolla jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön yhteishoitojärjestelmä, johon neuvoa-antavat toimikunnat, kalastajajärjestöt ja toimivaltaiset elimet/viranomaiset osallistuvat, ja vahvistettava siten osapuolten vuoropuhelua ja sitoutumista. [tark. 67] |
| --- | --- |

(43 a)

Hoitotoimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi alueellisella tasolla jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön yhteishoitojärjestelmä, johon neuvoa-antavat toimikunnat, kalastajajärjestöt ja toimivaltaiset elimet/viranomaiset osallistuvat, ja vahvistettava siten osapuolten vuoropuhelua ja sitoutumista. [tark. 67]

| (44) | EMKR

  EMKVR
  :n tuen tuloksellisuutta jäsenvaltioissa olisi arvioitava indikaattoreiden pohjalta. Jäsenvaltioiden olisi raportoitava edistymisestä välitavoitteiden ja tavoitteiden suhteen, ja komission olisi suoritettava jäsenvaltioiden laatimien vuotuisten tuloksellisuuskertomusten perusteella tuloksellisuuden tarkastelu, jotta mahdolliset ongelmat täytäntöönpanossa ja korjaavat toimet voidaan havaita varhaisessa vaiheessa. Tätä tarkoitusta varten olisi otettava käyttöön yhteinen seuranta- ja arviointikehys. |
| --- | --- |

(44)

EMKR

  EMKVR
  :n tuen tuloksellisuutta jäsenvaltioissa olisi arvioitava indikaattoreiden pohjalta. Jäsenvaltioiden olisi raportoitava edistymisestä välitavoitteiden ja tavoitteiden suhteen, ja komission olisi suoritettava jäsenvaltioiden laatimien vuotuisten tuloksellisuuskertomusten perusteella tuloksellisuuden tarkastelu, jotta mahdolliset ongelmat täytäntöönpanossa ja korjaavat toimet voidaan havaita varhaisessa vaiheessa. Tätä tarkoitusta varten olisi otettava käyttöön yhteinen seuranta- ja arviointikehys.

| (44 a) | Nykyiseen EMKVR:ään liittyvä maksumenettely on todettu huonoksi, koska neljän vuoden soveltamisen jälkeen ainoastaan 11 prosenttia on käytetty. Menettelyä olisi parannettava, jotta voidaan nopeuttaa maksuja edunsaajille, erityisesti yksityishenkilöille ja perheille. [tark. 68] |
| --- | --- |

(44 a)

Nykyiseen EMKVR:ään liittyvä maksumenettely on todettu huonoksi, koska neljän vuoden soveltamisen jälkeen ainoastaan 11 prosenttia on käytetty. Menettelyä olisi parannettava, jotta voidaan nopeuttaa maksuja edunsaajille, erityisesti yksityishenkilöille ja perheille. [tark. 68]

| (45) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (22) 22 ja 23 kohdan mukaan EMKR

  EMKVR
  :ää on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä EMKR

  EMKVR
  :n käytännön vaikutuksista. |
| --- | --- |

(45)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (22) 22 ja 23 kohdan mukaan EMKR

  EMKVR
  :ää on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä EMKR

  EMKVR
  :n käytännön vaikutuksista.

| (46) | Komission olisi toteutettava tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat EMKR

  EMKVR
  :ää ja sen toimia ja tuloksia. EMKR

  EMKVR
  :lle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla olisi tuettava myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät EMKR

  EMKVR
  :n toimintalinjoihin. |
| --- | --- |

(46)

Komission olisi toteutettava tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat EMKR

  EMKVR
  :ää ja sen toimia ja tuloksia. EMKR

  EMKVR
  :lle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla olisi tuettava myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät EMKR

  EMKVR
  :n toimintalinjoihin.

| (46 a) | Komission olisi myös tarjottava asianmukaiset välineet, joiden avulla yhteiskunnalle voidaan tiedottaa kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvästä toiminnasta ja kalan ja äyriäisten kulutuksen monipuolistumisen eduista. [tark. 69] |
| --- | --- |

(46 a)

Komission olisi myös tarjottava asianmukaiset välineet, joiden avulla yhteiskunnalle voidaan tiedottaa kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvästä toiminnasta ja kalan ja äyriäisten kulutuksen monipuolistumisen eduista. [tark. 69]

| (47) | Asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus], Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (23), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (24), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (25) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (26) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä

  petostentorjuntaviraston (OLAF) olisi tehtävä
  tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia

  syyttäjänviraston (EPPO) olisi tutkittava
  petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (27) mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että unionin taloudelliset edut suojataan EMKR

  EMKVR
  :n hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yhteydessä asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] ja asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisesti. [tark. 70] |
| --- | --- |

(47)

Asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus], Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (23), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (24), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (25) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (26) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä

  petostentorjuntaviraston (OLAF) olisi tehtävä
  tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia

  syyttäjänviraston (EPPO) olisi tutkittava
  petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (27) mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että unionin taloudelliset edut suojataan EMKR

  EMKVR
  :n hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yhteydessä asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] ja asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisesti. [tark. 70]

| (48) | Avoimuuden lisäämiseksi unionin varojen käytön ja varainhoidon moitteettomuuden osalta ja erityisesti käytettyjen varojen julkisen valvonnan parantamiseksi EMKR

  EMKVR
  :stä rahoitetuista toimista olisi julkaistava tietyt tiedot jäsenvaltion verkkosivustolla asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa] mukaisesti. Kun jäsenvaltio julkaisee tiedot EMKR

  EMKVR
  :stä rahoitetuista toimista, on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (28) vahvistettuja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä. [tark. 71] |
| --- | --- |

(48)

Avoimuuden lisäämiseksi unionin varojen käytön ja varainhoidon moitteettomuuden osalta ja erityisesti käytettyjen varojen julkisen valvonnan parantamiseksi EMKR

  EMKVR
  :stä rahoitetuista toimista olisi julkaistava tietyt tiedot jäsenvaltion verkkosivustolla asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa] mukaisesti. Kun jäsenvaltio julkaisee tiedot EMKR

  EMKVR
  :stä rahoitetuista toimista, on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (28) vahvistettuja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä. [tark. 71]

| (49) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: sen ajanjakson käynnistyskynnyksen ja keston määrittäminen, jonka ajan hakemus ei hakemusten hyväksyttävyysperusteiden mukaan ole hyväksyttävä; säilyttämistoimenpiteiden toteuttamiseen liittyvien edellytysten määrittely kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen kustannuksiin perustumatonta rahoitusta varten; syrjäisimpien alueiden erityisistä haitoista johtuvien lisäkustannusten laskentaperusteiden määrittely; maksuajan kulumisen keskeyttämisen käynnistävien jäsenvaltioiden vakavien noudattamatta jättämisten määrittely; maksujen keskeyttämisen käynnistävien jäsenvaltioiden vakavien noudattamatta jättämisten määrittely; sovellettavien rahoitusoikaisujen tason vahvistamisperusteiden ja kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteiden määrittely; liitteen I muuttaminen sekä yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän vahvistaminen. Jotta helpotetaan sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta järjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat siirtymäedellytysten vahvistamista. |
| --- | --- |

(49)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: sen ajanjakson käynnistyskynnyksen ja keston määrittäminen, jonka ajan hakemus ei hakemusten hyväksyttävyysperusteiden mukaan ole hyväksyttävä; säilyttämistoimenpiteiden toteuttamiseen liittyvien edellytysten määrittely kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen kustannuksiin perustumatonta rahoitusta varten; syrjäisimpien alueiden erityisistä haitoista johtuvien lisäkustannusten laskentaperusteiden määrittely; maksuajan kulumisen keskeyttämisen käynnistävien jäsenvaltioiden vakavien noudattamatta jättämisten määrittely; maksujen keskeyttämisen käynnistävien jäsenvaltioiden vakavien noudattamatta jättämisten määrittely; sovellettavien rahoitusoikaisujen tason vahvistamisperusteiden ja kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteiden määrittely; liitteen I muuttaminen sekä yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän vahvistaminen. Jotta helpotetaan sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta järjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat siirtymäedellytysten vahvistamista.

| (50) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta seuraavien osalta: toimintaohjelmien ja niiden muutosten hyväksyminen, tiedonkeruuta koskevien kansallisten työsuunnitelmien hyväksyminen sekä maksujen keskeyttäminen ja rahoitusoikaisujen tekeminen. |
| --- | --- |

(50)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta seuraavien osalta: toimintaohjelmien ja niiden muutosten hyväksyminen, tiedonkeruuta koskevien kansallisten työsuunnitelmien hyväksyminen sekä maksujen keskeyttäminen ja rahoitusoikaisujen tekeminen.

| (51) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tiedonkeruuta koskevien kansallisten työsuunnitelmien esittämisen menettelyjen, muodon ja aikataulun sekä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten esittämisen osalta, |
| --- | --- |

(51)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tiedonkeruuta koskevien kansallisten työsuunnitelmien esittämisen menettelyjen, muodon ja aikataulun sekä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten esittämisen osalta,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

YLEISTÄ

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR

  EMKVR
  ). Siinä vahvistetaan EMKR

  EMKVR
  :n toimintalinjat, sen talousarvio ohjelmakaudella 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoituksen myöntämistä koskevat erityissäännöt, jotka täydentävät EMKR

  EMKVR
  :ään sovellettavia asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] mukaisia yleisiä sääntöjä.

2 artikla

Maantieteellinen soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan unionin alueella toteutettaviin toimiin, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

3 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa, asetuksen (EU) N:o 1379/2013 5 artiklassa, asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklassa ja asetuksen (EU) [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 2 artiklassa tarkoitettuja määritelmiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

2.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella” unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 2 artiklan 6 kohdan mukaisia rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |
| --- | --- |

1)

”rahoitusta yhdistävällä toimella” unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 2 artiklan 6 kohdan mukaisia rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

| 2) | ”yhteisellä tietojenvaihtoympäristöllä” (CISE) eri alojen ja maiden väliseen merivalvontaan osallistuvien viranomaisten välisen tietojenvaihdon tukemiseksi kehitettyjen järjestelmien ympäristöä, jolla lisätään viranomaisten tietoisuutta merellä tapahtuvasta toiminnasta

  toteutetuista toimista
  ; [tark. 72] |
| --- | --- |

2)

”yhteisellä tietojenvaihtoympäristöllä” (CISE) eri alojen ja maiden väliseen merivalvontaan osallistuvien viranomaisten välisen tietojenvaihdon tukemiseksi kehitettyjen järjestelmien ympäristöä, jolla lisätään viranomaisten tietoisuutta merellä tapahtuvasta toiminnasta

  toteutetuista toimista
  ; [tark. 72]

| 3) | ”merivartiostolla” kansallisia viranomaisia, jotka hoitavat rannikkovartiotehtäviä, joihin kuuluvat meriturvallisuus, merellinen turvallisuus, merellä harjoitettava tullitoiminta, ihmiskaupan ja salakuljetuksen ehkäiseminen ja estäminen, verkkosovelluksia hyödyntävä merenkulun lainvalvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, meriympäristön suojelu, etsintä- ja pelastustoimet, onnettomuus- ja katastrofivalmiudet, kalastuksen valvonta
  , tarkastukset
  ja muu näiden tehtävien hoitamiseen liittyvä toiminta; [tark. 73] |
| --- | --- |

3)

”merivartiostolla” kansallisia viranomaisia, jotka hoitavat rannikkovartiotehtäviä, joihin kuuluvat meriturvallisuus, merellinen turvallisuus, merellä harjoitettava tullitoiminta, ihmiskaupan ja salakuljetuksen ehkäiseminen ja estäminen, verkkosovelluksia hyödyntävä merenkulun lainvalvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, meriympäristön suojelu, etsintä- ja pelastustoimet, onnettomuus- ja katastrofivalmiudet, kalastuksen valvonta
  , tarkastukset
  ja muu näiden tehtävien hoitamiseen liittyvä toiminta; [tark. 73]

| 4) | ”Euroopan meripoliittisella seurantakeskuksella ja tietoverkolla” (EMODnet) kumppanuutta meritietojen ja metadatan kokoamiseksi, jotta nämä hajanaiset resurssit ovat paremmin saatavilla ja käytettävissä julkisten ja yksityisten käyttäjien keskuudessa tarjoamalla laatuvarmennettuja, yhteentoimivia ja yhdenmukaistettuja meritietoja; |
| --- | --- |

4)

”Euroopan meripoliittisella seurantakeskuksella ja tietoverkolla” (EMODnet) kumppanuutta meritietojen ja metadatan kokoamiseksi, jotta nämä hajanaiset resurssit ovat paremmin saatavilla ja käytettävissä julkisten ja yksityisten käyttäjien keskuudessa tarjoamalla laatuvarmennettuja, yhteentoimivia ja yhdenmukaistettuja meritietoja;

| 5) | ”koekalastuksella” sellaisten kantojen kalastusta, joita ei ole kalastettu tai joita ei ole kalastettu tietyllä pyydystyypillä tai tekniikalla viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana; |
| --- | --- |

5)

”koekalastuksella” sellaisten kantojen kalastusta, joita ei ole kalastettu tai joita ei ole kalastettu tietyllä pyydystyypillä tai tekniikalla viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana;

| 6) | ”kalastajalla” luonnollista henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan kaupallista kalastustoimintaa; |
| --- | --- |

6)

”kalastajalla” luonnollista henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan kaupallista kalastustoimintaa;

| 6 a) | ”virkistyskalastuksella” ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin; [tark. 74] |
| --- | --- |

6 a)

”virkistyskalastuksella” ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin; [tark. 74]

| 6 b) | ”virkistyskalastusalalla” kaikkia virkistyskalastuksen osia sekä yrityksiä ja työpaikkoja, jotka ovat riippuvaisia tällaisesta kalastuksesta tai jotka syntyvät sen ansiosta; [tark. 75] |
| --- | --- |

6 b)

”virkistyskalastusalalla” kaikkia virkistyskalastuksen osia sekä yrityksiä ja työpaikkoja, jotka ovat riippuvaisia tällaisesta kalastuksesta tai jotka syntyvät sen ansiosta; [tark. 75]

| 7) | ”sisävesikalastuksella” kalastustoimintaa, jota harjoitetaan kaupallisessa tarkoituksessa sisävesillä aluksilla tai muilla välineillä, myös niillä, joita käytetään talvikalastukseen; |
| --- | --- |

7)

”sisävesikalastuksella” kalastustoimintaa, jota harjoitetaan kaupallisessa tarkoituksessa sisävesillä aluksilla tai muilla välineillä, myös niillä, joita käytetään talvikalastukseen;

| 7 a) | ”rantakalastajalla” luonnollista henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan kaupallista rantakalastustoimintaa; [tark. 76] |
| --- | --- |

7 a)

”rantakalastajalla” luonnollista henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan kaupallista rantakalastustoimintaa; [tark. 76]

| 8) | ”kansainvälisellä valtamerten hallinnoinnilla” unionin aloitetta, jolla parannetaan yleisenä kehyksenä olevia kansainvälisiä ja alueellisia prosesseja, sopimuksia, järjestelyjä, sääntöjä ja instituutioita johdonmukaisella, monialaisella ja sääntöihin perustuvalla lähestymistavalla sen varmistamiseksi, että valtameret ovat terveitä, turvallisia, turvattuja, puhtaita ja kestävästi hoidettuja; |
| --- | --- |

8)

”kansainvälisellä valtamerten hallinnoinnilla” unionin aloitetta, jolla parannetaan yleisenä kehyksenä olevia kansainvälisiä ja alueellisia prosesseja, sopimuksia, järjestelyjä, sääntöjä ja instituutioita johdonmukaisella, monialaisella ja sääntöihin perustuvalla lähestymistavalla sen varmistamiseksi, että valtameret ovat terveitä, turvallisia, turvattuja, puhtaita ja kestävästi hoidettuja;

| 9) | ”meripolitiikalla” unionin politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää yhdennettyä ja johdonmukaista päätöksentekoa, jolla maksimoidaan unionin – erityisesti rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden sekä kestävän sinisen talouden eri alojen – kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella mereen liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä; |
| --- | --- |

9)

”meripolitiikalla” unionin politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää yhdennettyä ja johdonmukaista päätöksentekoa, jolla maksimoidaan unionin – erityisesti rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden sekä kestävän sinisen talouden eri alojen – kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella mereen liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä;

| 10) | ”merellisellä turvallisuudella ja merivalvonnalla” toimintaa, jonka tarkoituksena on ymmärtää sekä tarvittaessa estää ja hallita kokonaisvaltaisesti kaikkia merellisiä tapahtumia ja toimia, jotka voivat vaikuttaa meriturvallisuuteen ja merelliseen turvallisuuteen, lainvalvontaan, puolustukseen, rajavalvontaan, meriympäristön suojeluun, kalastuksen valvontaan, kauppaan ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseen; |
| --- | --- |

10)

”merellisellä turvallisuudella ja merivalvonnalla” toimintaa, jonka tarkoituksena on ymmärtää sekä tarvittaessa estää ja hallita kokonaisvaltaisesti kaikkia merellisiä tapahtumia ja toimia, jotka voivat vaikuttaa meriturvallisuuteen ja merelliseen turvallisuuteen, lainvalvontaan, puolustukseen, rajavalvontaan, meriympäristön suojeluun, kalastuksen valvontaan, kauppaan ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseen;

| 11) | ”merten aluesuunnittelulla” prosessia, jonka puitteissa jäsenvaltion viranomaiset tarkastelevat ja organisoivat ihmisen toimintaa merialueilla ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

11)

”merten aluesuunnittelulla” prosessia, jonka puitteissa jäsenvaltion viranomaiset tarkastelevat ja organisoivat ihmisen toimintaa merialueilla ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 12) | ”tuottavilla vesiviljelyinvestoinneilla” investointeja vesiviljelytuotantoon käytettäviin laitteisiin tai tiloihin taikka niiden rakentamiseen, laajentamiseen tai uudenaikaistamiseen;
  [tark. 77] |
| --- | --- |

12)

”tuottavilla vesiviljelyinvestoinneilla” investointeja vesiviljelytuotantoon käytettäviin laitteisiin tai tiloihin taikka niiden rakentamiseen, laajentamiseen tai uudenaikaistamiseen;
  [tark. 77]

| 13) | ”merialuestrategialla” yhdennettyä kehystä samalla

  tietyllä
  merialueella tai yhdellä tai useammalla sen osa-alueella sijaitsevien jäsenvaltioiden ja tarvittaessa kolmansien maiden yhteisiin merialan haasteisiin vastaamiseksi sekä yhteistyön ja koordinoinnin edistämiseksi, jotta voidaan saavuttaa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; komissio laatii sen yhteistyössä
  jäsenvaltioiden ja
  asianomaisten
  kolmansien
  maiden, niiden alueiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; [tark. 78] |
| --- | --- |

13)

”merialuestrategialla” yhdennettyä kehystä samalla

  tietyllä
  merialueella tai yhdellä tai useammalla sen osa-alueella sijaitsevien jäsenvaltioiden ja tarvittaessa kolmansien maiden yhteisiin merialan haasteisiin vastaamiseksi sekä yhteistyön ja koordinoinnin edistämiseksi, jotta voidaan saavuttaa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; komissio laatii sen yhteistyössä
  jäsenvaltioiden ja
  asianomaisten
  kolmansien
  maiden, niiden alueiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; [tark. 78]

| 14) | ”pienimuotoisella rannikkokalastuksella” kalastusta, jota harjoitetaan kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (29) 2 artiklan 1 kohdassa lueteltuja vedettäviä pyydyksiä
  , rantakalastusta ja äyriäisten keräämistä
  ; [tark. 79] |
| --- | --- |

14)

”pienimuotoisella rannikkokalastuksella” kalastusta, jota harjoitetaan kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (29) 2 artiklan 1 kohdassa lueteltuja vedettäviä pyydyksiä
  , rantakalastusta ja äyriäisten keräämistä
  ; [tark. 79]

| 14 a) | ”syrjäisimmillä alueilla toimivalla pienimuotoisella laivastolla” pienimuotoista kalastusta harjoittavaa laivastoa, joka toimii syrjäisimmillä alueilla sellaisina kuin ne on määritelty kussakin kansallisessa toimenpideohjelmassa; [tark. 80] |
| --- | --- |

14 a)

”syrjäisimmillä alueilla toimivalla pienimuotoisella laivastolla” pienimuotoista kalastusta harjoittavaa laivastoa, joka toimii syrjäisimmillä alueilla sellaisina kuin ne on määritelty kussakin kansallisessa toimenpideohjelmassa; [tark. 80]

| 15) | ”kestävällä sinisellä taloudella” kaikkea sellaista alakohtaista ja monialaista taloudellista toimintaa kaikkialla sisämarkkinoilla, joka liittyy valtameriin, meriin, rannikkoihin ja sisävesiin niin unionin
  saarialueilla ja
  syrjäisimmillä alueilla kuin sisämaavaltioissa, mukaan lukien nopeasti kehittyvät alat sekä markkinattomat tavarat ja palvelut, ja joka on johdonmukaista unionin ympäristölainsäädännön kanssa

  joilla pyritään varmistamaan ympäristöön liittyvä, sosiaalinen sekä taloudellinen hyvinvointi nykyisille ja tuleville sukupolville pitäen samalla yllä ja ennallistamalla terveitä merten ekosysteemejä sekä suojelemalla haavoittuvia luonnonvaroja unionin ympäristölainsäädännön mukaisesti
  ; [tark. 81] |
| --- | --- |

15)

”kestävällä sinisellä taloudella” kaikkea sellaista alakohtaista ja monialaista taloudellista toimintaa kaikkialla sisämarkkinoilla, joka liittyy valtameriin, meriin, rannikkoihin ja sisävesiin niin unionin
  saarialueilla ja
  syrjäisimmillä alueilla kuin sisämaavaltioissa, mukaan lukien nopeasti kehittyvät alat sekä markkinattomat tavarat ja palvelut, ja joka on johdonmukaista unionin ympäristölainsäädännön kanssa

  joilla pyritään varmistamaan ympäristöön liittyvä, sosiaalinen sekä taloudellinen hyvinvointi nykyisille ja tuleville sukupolville pitäen samalla yllä ja ennallistamalla terveitä merten ekosysteemejä sekä suojelemalla haavoittuvia luonnonvaroja unionin ympäristölainsäädännön mukaisesti
  ; [tark. 81]

| 15 a) | ”yhteishoidolla” kumppanuussopimusta, jolla hallitus, paikallinen käyttäjäyhteisö (kalastajat), ulkopuoliset toimijat (kansalaisjärjestöt, tutkimuslaitokset) ja toisinaan muut kalastusalalla toimivat ja rannikkojen luonnonvaroja hyödyntävät sidosryhmät (muun muassa alusten omistajat, kalakaupan pitäjät, luottolaitokset tai lainanantajat ja matkailualan toimijat) jakavat kalastuksenhoidon päätöksentekoon liittyvän vastuun ja vallan; [tark. 82] |
| --- | --- |

15 a)

”yhteishoidolla” kumppanuussopimusta, jolla hallitus, paikallinen käyttäjäyhteisö (kalastajat), ulkopuoliset toimijat (kansalaisjärjestöt, tutkimuslaitokset) ja toisinaan muut kalastusalalla toimivat ja rannikkojen luonnonvaroja hyödyntävät sidosryhmät (muun muassa alusten omistajat, kalakaupan pitäjät, luottolaitokset tai lainanantajat ja matkailualan toimijat) jakavat kalastuksenhoidon päätöksentekoon liittyvän vastuun ja vallan; [tark. 82]

| 15 b) | ”ympäristövahingolla” luonnon tai ihmisen aiheuttamaa onnettomuutta, joka johtaa ympäristön tilan huononemiseen. [tark. 83] |
| --- | --- |

15 b)

”ympäristövahingolla” luonnon tai ihmisen aiheuttamaa onnettomuutta, joka johtaa ympäristön tilan huononemiseen. [tark. 83]

4 artikla

Toimintalinjat

EMKR

  EMKVR
  osallistuu YKP:n ja meripolitiikan täytäntöönpanoon. Sen toimintalinjat ovat seuraavat:

| 1) | kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen
  suojeleminen, ennallistaminen ja
  säilyttäminen; [tark. 291/rev] |
| --- | --- |

1)

kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen
  suojeleminen, ennallistaminen ja
  säilyttäminen; [tark. 291/rev]

| 1 a) | kestävän vesiviljelyn edistäminen; [tark. 85] |
| --- | --- |

1 a)

kestävän vesiviljelyn edistäminen; [tark. 85]

| 2) | unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien

  unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen vesiviljelyn, kalastuksen ja
  markkinoiden avulla; [tark. 291/rev] |
| --- | --- |

2)

unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien

  unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen vesiviljelyn, kalastuksen ja
  markkinoiden avulla; [tark. 291/rev]

| 3) | kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen tukeminen

  ottaen huomioon ekologinen kestokyky sekä hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen rannikko-, saari- ja sisävesiyhteisöissä
  ; [tark. 87] |
| --- | --- |

3)

kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen tukeminen

  ottaen huomioon ekologinen kestokyky sekä hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen rannikko-, saari- ja sisävesiyhteisöissä
  ; [tark. 87]

| 4) | kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. |
| --- | --- |

4)

kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen.

EMKR

  EMKVR
  :n tuella edistetään
  myös
  ympäristöön sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvien unionin tavoitteiden saavuttamista. Edistymistä seurataan liitteessä IV vahvistettua menettelytapaa noudattaen. [tark. 88]

Näihin tavoitteisiin pyrkiminen ei saa johtaa kalastuskapasiteetin lisääntymiseen. [tark. 281]

4 a artikla

Syrjäisimmät alueet

Kaikissa tämän asetuksen säännöksissä on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 349 artiklassa mainitut erityiset haitat. [tark. 89]

II LUKU

Rahoituskehys

5 artikla

Talousarvio

1.   EMKR

  EMKVR
  :n täytäntöönpanoon ohjelmakaudella 2021–2027 käytettävissä olevat määrärahat ovat 6 140 000 000

  nostetaan 6 867 000 000 euroon vuoden 2018 kiinteinä hintoina (7 739 000 000
  euroa käypinä hintoina. [tark. 90]

2.   EMKR

  EMKVR
  :lle II osaston mukaan kohdennettu osuus määrärahoista toteutetaan yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] ja asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 63 artiklan mukaisesti.

3.   EMKR

  EMKVR
  :lle III osaston mukaan kohdennettu osuus määrärahoista toteutetaan joko suoraan komission toimesta asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisen hallinnoinnin puitteissa mainitun asetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

6 artikla

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat

1.   Asetuksen II osastossa täsmennetyn yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluva osuus määrärahoista on 5 311 000 000 euroa

  87 prosenttia EMKVR:n määrärahoista [xxx euroa]
  käypinä hintoina liitteessä V olevan vuosijakauman mukaisesti. [tark. 91]

2.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kohdennettava liitteessä V vahvistetusta unionin rahoitustuestaan syrjäisimmillä alueilla toteutettaviin toimiin vähintään

| a) | 102 000 000 euroa Azorien ja Madeiran osalta, |
| --- | --- |

a)

102 000 000 euroa Azorien ja Madeiran osalta,

| b) | 82 000 000 euroa Kanariansaarten osalta, |
| --- | --- |

b)

82 000 000 euroa Kanariansaarten osalta,

| c) | 131 000 000 euroa Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Mayotten, Réunionin ja Saint-Martinin osalta.
  [tark. 92] |
| --- | --- |

c)

131 000 000 euroa Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Mayotten, Réunionin ja Saint-Martinin osalta.
  [tark. 92]

3.   Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitettu korvaus saa olla enintään 50 prosenttia kustakin 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetusta määrärahasta.
  [tark. 93]

4.   Vähintään 15 prosenttia jäsenvaltiokohtaisesta unionin rahoitustuesta on kohdennettava 19 ja 20 artiklassa tarkoitettuihin tuen kohteisiin. Jäsenvaltiot, joilla ei ole pääsyä unionin vesille, voivat soveltaa alhaisempaa prosenttiosuutta ottaen huomioon niiden valvontaa ja tiedonkeruuta koskevat tehtävät.
  Jos määrärahoja valvontaan ja tiedonkeruuseen tämän asetuksen 19 ja 20 artiklan mukaisesti ei käytetä, asianomaiset jäsenvaltiot voivat siirtää vastaavat summat käytettäviksi suoraan hallinnoituina unionin kalastusvalvontajärjestelmän kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, josta vastaa Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) tämän asetuksen 40 artiklan b alakohdan mukaisesti. [tark. 94]

4 a.
     
  Vähintään 25 prosenttia jäsenvaltiokohtaisesta unionin rahoitustuesta on kohdennettava meren ja rannikoiden biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseen ja ennallistamiseen sekä meriosaamiseen (22 ja 27 artikla). [tark. 283 ja tark. 315]

4 b.
     
  Vähintään 10 prosenttia jäsenvaltiokohtaisesta unionin rahoitustuesta on kohdennettava miehistöjen turvallisuuden, työ- ja elinolojen, koulutuksen, sosiaalisen vuoropuhelun, pätevyyksien sekä työllisyyden parantamiseen. Unionin jäsenvaltiokohtainen rahoitustuki EMKVR:stä kaikkiin aluksilla tehtäviin investointeihin ei saa olla yli 60 prosenttia jäsenvaltiota kohti myönnetystä unionin rahoitustuesta. [tark. 96]

5.   Jäsenvaltiokohtainen unionin rahoitustuki, joka myönnetään EMKR

  EMKVR
  :stä 17 artiklan 2 kohdassa ja 18 artiklassa tarkoitettuihin tuen kohteisiin, ei saa ylittää korkeampaa seuraavista kahdesta kynnyksestä:

| a) | 6 000 000 euroa tai |
| --- | --- |

a)

6 000 000 euroa tai

| b) | 10

  15
   prosenttia jäsenvaltiokohtaisesta unionin rahoitustuesta. [tark. 97] |
| --- | --- |

b)

10

  15
   prosenttia jäsenvaltiokohtaisesta unionin rahoitustuesta. [tark. 97]

6.   EMKR

  EMKVR
  voi asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 30–32 artiklan mukaisesti myöntää jäsenvaltion aloitteesta tukea tekniseen apuun rahaston tehokasta hallinnointia ja käyttöä varten.

7 artikla

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvien määrärahojen jakaminen

Jäsenvaltioiden käytettävissä ohjelmakaudella 2021–2027 olevat 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut maksusitoumusmäärärahat vahvistetaan liitteessä V olevassa taulukossa.

8 artikla

Suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat

1.   Jäljempänä III osastossa täsmennetyn suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluva osuus määrärahoista on 829 000 000 euroa

  13 prosenttia EMKVR:n määrärahoista [xxx euroa]
  käypinä hintoina. [tark. 98]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää EMKR

  EMKVR
  :n täytäntöönpanoa koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.

EMKR

  EMKVR
  voi komission aloitteesta ja noudattaen enimmäismäärää, joka on 1,7 prosenttia 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista, myöntää tukea erityisesti

| a) | asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 29 artiklassa tarkoitettuun tekniseen apuun tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 29 artiklassa tarkoitettuun tekniseen apuun tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten;

| b) | kestävää kalastusta koskevien kalastuskumppanuussopimusten valmisteluun, seurantaan ja arviointiin sekä unionin osallistumiseen alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin; |
| --- | --- |

b)

kestävää kalastusta koskevien kalastuskumppanuussopimusten valmisteluun, seurantaan ja arviointiin sekä unionin osallistumiseen alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin;

| c) | paikallisten toimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustamiseen. |
| --- | --- |

c)

paikallisten toimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustamiseen.

3.   EMKR

  EMKVR
  myöntää tukea tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvän tiedotuksen ja viestinnän kustannuksiin.

III LUKU

Ohjelmasuunnittelu

9 artikla

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan tuen ohjelmasuunnittelu

1.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 16 artiklan mukaisesti kunkin jäsenvaltion on laadittava yksi
  kansallinen
  ohjelma
  tai alueellisia toimintaohjelmia
  pannakseen täytäntöön 4 artiklassa tarkoitetut toimintalinjat. [tark. 99]

2.   Jäljempänä olevan II osaston mukainen tuki on organisoitava liitteessä II vahvistettujen tuen kohteiden mukaan.

3.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 17 artiklassa tarkoitettujen osatekijöiden lisäksi ohjelmassa on oltava

| a) | vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia käsittelevä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, jotka ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on täytettävä; |
| --- | --- |

a)

vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia käsittelevä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, jotka ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on täytettävä;

| b) | 15 artiklassa tarkoitettu pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

b)

15 artiklassa tarkoitettu pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma;

| c) | tarvittaessa 4 kohdassa

  29 c artiklassa
  tarkoitetut syrjäisimpiä alueita koskevat toimintasuunnitelmat. [tark. 100] |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa 4 kohdassa

  29 c artiklassa
  tarkoitetut syrjäisimpiä alueita koskevat toimintasuunnitelmat. [tark. 100]

| c a) | tarvittaessa kalastus-, äyriäisten pyynti- ja meriasioista vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten merialuekohtaisia toimintaohjelmia. [tark. 101] |
| --- | --- |

c a)

tarvittaessa kalastus-, äyriäisten pyynti- ja meriasioista vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten merialuekohtaisia toimintaohjelmia. [tark. 101]

4.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on ohjelmansa osana laadittava kutakin 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua syrjäisimpää aluetta koskeva toimintasuunnitelma, jossa esitetään

| a) | strategia kalavarojen kestävää hyödyntämistä sekä kestävän sinisen talouden kehittämistä varten; |
| --- | --- |

a)

strategia kalavarojen kestävää hyödyntämistä sekä kestävän sinisen talouden kehittämistä varten;

| b) | kuvaus suunnitelluista päätoimista ja niitä vastaavista rahoitusvaroista, mukaan luettuina








  i) | II osaston mukainen kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteellinen tuki; |
| --- | --- | --- |

b)

kuvaus suunnitelluista päätoimista ja niitä vastaavista rahoitusvaroista, mukaan luettuina

i)

II osaston mukainen kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteellinen tuki;

| ii) | 21 artiklassa tarkoitettu lisäkustannusten korvaus; |
| --- | --- |

ii)

21 artiklassa tarkoitettu lisäkustannusten korvaus;

| iii) | muut kestävään siniseen talouteen tehtävät investoinnit, joita tarvitaan rannikkoalueiden kestävään kehitykseen.
  [tark. 102] |
| --- | --- |

iii)

muut kestävään siniseen talouteen tehtävät investoinnit, joita tarvitaan rannikkoalueiden kestävään kehitykseen.
  [tark. 102]

5.   Komissio

  Saatuaan asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot komissio
  laatii kustakin merialueesta analyysin, jossa esitetään merialueen yhteiset vahvuudet ja heikkoudet asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa tarkoitettujen YKP:n tavoitteiden saavuttamisen
  sekä direktiivissä 2008/56/EY tarkoitetun ympäristön hyvän tilan saavuttamisen
  kannalta. Analyysissä otetaan tarvittaessa huomioon merialueiden ja makroalueiden osalta voimassa olevat strategiat. [tark. 103]

6.   Komissio arvioi ohjelman asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 18 artiklan mukaisesti. Arvioinnissaan komissio ottaa erityisesti huomioon

| a) | sen, että ohjelman vaikutus 4 artiklassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin maksimoidaan; |
| --- | --- |

a)

sen, että ohjelman vaikutus 4 artiklassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin maksimoidaan;

| b) | tasapainon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain ilmoittamien laivastojen kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä; |
| --- | --- |

b)

tasapainon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain ilmoittamien laivastojen kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä;

| b a) | tarvittaessa tarpeen nykyaikaistaa tai uudistaa laivastoja; [tark. 104] |
| --- | --- |

b a)

tarvittaessa tarpeen nykyaikaistaa tai uudistaa laivastoja; [tark. 104]

| c) | tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyt monivuotiset hoitosuunnitelmat, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan nojalla hyväksytyt hoitosuunnitelmat ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositukset, jos ne koskevat unionia; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyt monivuotiset hoitosuunnitelmat, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan nojalla hyväksytyt hoitosuunnitelmat ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositukset, jos ne koskevat unionia;

| d) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen; |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen;

| d a) | kalastusalan tuottavuudelle merkittävää haittaa aiheuttavien haitallisten vieraslajien hallinnan; [tark. 105] |
| --- | --- |

d a)

kalastusalan tuottavuudelle merkittävää haittaa aiheuttavien haitallisten vieraslajien hallinnan; [tark. 105]

| d b) | innovatiivisiin valikoiviin pyydyksiin ja niiden käyttöön kaikkialla unionissa liittyvän tutkimuksen tukemisen, muun muassa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 27 artiklan mukaisesti; [tark. 106] |
| --- | --- |

d b)

innovatiivisiin valikoiviin pyydyksiin ja niiden käyttöön kaikkialla unionissa liittyvän tutkimuksen tukemisen, muun muassa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 27 artiklan mukaisesti; [tark. 106]

| e) | uusimman näytön
  tasapainosta ympäristöalan painopisteiden ja
  kestävän sinisen talouden ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalan sosioekonomisesta tuloksellisuudesta

  sosioekonomisen tuloksellisuuden välillä
  ; [tark. 107] |
| --- | --- |

e)

uusimman näytön
  tasapainosta ympäristöalan painopisteiden ja
  kestävän sinisen talouden ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalan sosioekonomisesta tuloksellisuudesta

  sosioekonomisen tuloksellisuuden välillä
  ; [tark. 107]

| f) | tarvittaessa 5 kohdassa tarkoitetut analyysit; |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa 5 kohdassa tarkoitetut analyysit;

| g) | ohjelman vaikutuksen meriekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; Natura 2000 -verkostoon liittyvän tuen on oltava direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaista

  ohjelman vaikutuksen taloudellisten ja sosiaalisten seikkojen välisen tasapainon aikaansaamiseen sekä meriekosysteemien ja makeanveden ekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; [tark. 108] |
| --- | --- |

g)

ohjelman vaikutuksen meriekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; Natura 2000 -verkostoon liittyvän tuen on oltava direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaista

  ohjelman vaikutuksen taloudellisten ja sosiaalisten seikkojen välisen tasapainon aikaansaamiseen sekä meriekosysteemien ja makeanveden ekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; [tark. 108]

| h) | ohjelman vaikutuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin xx/xx [direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä] (30) mukaiseen merten
  roskien keräämiseen ja
  roskaantumisen vähentämiseen; [tark. 109] |
| --- | --- |

h)

ohjelman vaikutuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin xx/xx [direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä] (30) mukaiseen merten
  roskien keräämiseen ja
  roskaantumisen vähentämiseen; [tark. 109]

| i) | ohjelman vaikutuksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen

  torjumiseen ja siihen sopeutumiseen, mukaan lukien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen polttoainesäästöjen avulla
  . [tark. 110] |
| --- | --- |

i)

ohjelman vaikutuksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen

  torjumiseen ja siihen sopeutumiseen, mukaan lukien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen polttoainesäästöjen avulla
  . [tark. 110]

| i a) | ohjelman panoksen LIS-kalastuksen torjuntaan. [tark. 111] |
| --- | --- |

i a)

ohjelman panoksen LIS-kalastuksen torjuntaan. [tark. 111]

7.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joilla ohjelma hyväksytään, jollei asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 18 artiklasta muuta johdu. Komissio hyväksyy ehdotetun ohjelman, mikäli tarvittavat tiedot on toimitettu.

8.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joilla ohjelman muutokset hyväksytään, jollei asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 19 artiklasta muuta johdu.

10 artikla

Suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvan tuen ohjelmasuunnittelu

Jäljempänä oleva III osasto on pantava täytäntöön asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa on tarvittaessa esitettävä 47 artiklassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

II OSASTO

YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVAN HALLINNOINNIN PIIRIIN KUULUVA TUKI

I LUKU

Tukea koskevat yleiset periaatteet

11 artikla

Valtiontuki

1.   Jäsenvaltioiden kalastus- ja vesiviljelyalan yrityksille myöntämään tukeen sovelletaan perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

2.   Perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa ei kuitenkaan sovelleta maksuihin, jotka jäsenvaltiot suorittavat tämän asetuksen nojalla ja jotka kuuluvat perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan.

3.   Kansallisia säännöksiä, joilla otetaan käyttöön tämän asetuksen säännöksiä laajempi julkinen rahoitus 2 kohdassa tarkoitetuille maksuille, kohdellaan 1 kohdan perusteella kokonaisuutena.

12 artikla

Hakemusten hyväksyttävyys

1.   Tuensaajan

  Hakijan
  hakemus tuen saamiseksi EMKR

  EMKVR
  :stä ei ole hyväksyttävä 4 kohdan nojalla vahvistettavana ajanjaksona, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että asianomainen tuensaaja

  hakija [tark. 112]

| a) | on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (31) 42 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan tai muun Euroopan parlamentin ja neuvoston antaman lainsäädännön mukaisiin vakaviin rikkomuksiin
  YKP:n ja unionin ympäristölainsäädännön puitteissa
  ;; [tark. 317] |
| --- | --- |

a)

on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (31) 42 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan tai muun Euroopan parlamentin ja neuvoston antaman lainsäädännön mukaisiin vakaviin rikkomuksiin
  YKP:n ja unionin ympäristölainsäädännön puitteissa
  ;; [tark. 317]

| b) | on osallistunut asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa unionin LIS-alusluettelossa olevien kalastusalusten tai mainitun asetuksen 33 artiklassa vahvistetuiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi todettujen maiden lipun alla purjehtivan aluksen toimintaan, hallinnointiin tai omistamiseen tai |
| --- | --- |

b)

on osallistunut asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa unionin LIS-alusluettelossa olevien kalastusalusten tai mainitun asetuksen 33 artiklassa vahvistetuiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi todettujen maiden lipun alla purjehtivan aluksen toimintaan, hallinnointiin tai omistamiseen tai

| c) | on syyllistynyt johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (32) 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista ympäristörikoksista, kun hakemus koskee 23 artiklan mukaista tukea. [tark. 114] |
| --- | --- |

c)

on syyllistynyt johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (32) 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista ympäristörikoksista, kun hakemus koskee 23 artiklan mukaista tukea. [tark. 114]

2.   Hakemuksen jätettyään tuensaajan on täytettävä 1 kohdassa tarkoitetut hyväksyttävyysedellytykset toimen koko täytäntöönpanon ajan ja viiden

  kahden
  vuoden ajan sen jälkeen kun loppumaksu on suoritettu asianomaiselle tuensaajalle. [tark. 115]

3.   Tuensaajan hakemus ei ole hyväksyttävä 4 kohdan nojalla vahvistettavana ajanjaksona, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että asianomainen tuensaaja on syyllistynyt petokseen, sellaisena kuin se määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2017/1371/EU (33) 3 artiklassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta pidemmälle meneviä kansallisia sääntöjä, joista on sovittu asianomaisen jäsenvaltion kanssa kumppanuussopimuksessa.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 52 artiklan mukaisesti seuraavien osalta:

| a) | 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson, jona hakemus ei ole hyväksyttävä, käynnistyskynnyksen ja keston määrittely niin, että ne ovat oikeassa suhteessa vakavan rikkomuksen, rikoksen tai petoksen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistumiseen ja että kesto on vähintään yhden vuoden pituinen; |
| --- | --- |

a)

1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson, jona hakemus ei ole hyväksyttävä, käynnistyskynnyksen ja keston määrittely niin, että ne ovat oikeassa suhteessa vakavan rikkomuksen, rikoksen tai petoksen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistumiseen ja että kesto on vähintään yhden vuoden pituinen;

| a a) | mahdolliset edellytykset, joiden mukaisesti voidaan lyhentää ajanjaksoa, jonka kuluessa tukea ei voi saada; [tark. 116] |
| --- | --- |

a a)

mahdolliset edellytykset, joiden mukaisesti voidaan lyhentää ajanjaksoa, jonka kuluessa tukea ei voi saada; [tark. 116]

| a b) | sellaisten edellytysten määrittely, jotka on täytettävä sen jälkeen, kun 2 kohdassa tarkoitettu pyyntö on esitetty, ja järjestelyt, jotka koskevat myönnetyn tuen takaisinperintää, jos sääntöjä ei ole noudatettu, sen mukaan, kuinka vakavasta rikkomuksesta on kyse; [tark. 117] |
| --- | --- |

a b)

sellaisten edellytysten määrittely, jotka on täytettävä sen jälkeen, kun 2 kohdassa tarkoitettu pyyntö on esitetty, ja järjestelyt, jotka koskevat myönnetyn tuen takaisinperintää, jos sääntöjä ei ole noudatettu, sen mukaan, kuinka vakavasta rikkomuksesta on kyse; [tark. 117]

| b) | 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson alkamis- tai päättymispäivät. |
| --- | --- |

b)

1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson alkamis- tai päättymispäivät.

5.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että EMKR

  EMKVR
  :lle hakemuksen jättävät tuensaajat toimittavat hallintoviranomaiselle allekirjoitetun lausuman siitä, että ne täyttävät 1 ja 3 kohdassa luetellut perusteet. Jäsenvaltioiden on tarkistettava lausuman paikkansapitävyys ennen toimen hyväksymistä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 93 artiklassa tarkoitetuista rikkomuksia koskevista kansallisista rekistereistä saatavien tietojen tai muiden saatavilla olevien tietojen pohjalta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuksen toteuttamiseksi jäsenvaltion on toisen jäsenvaltion pyynnöstä annettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 93 artiklassa tarkoitetun rikkomuksia koskevan kansallisen rekisterinsä sisältämät tiedot.

5 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat soveltaa hakemusten käsittelemättäjättämiskautta myös sellaisten sisävesikalastajien esittämiin hakemuksiin, jotka ovat rikkoneet vakavasti kansallisia sääntöjä. [tark. 118]

12 a artikla

Tukikelpoiset toimet

EMKVR:n avulla voidaan tukea erilaisia toimia, joita jäsenvaltiot ovat yksilöineet ohjelmissaan, edellyttäen että ne kuuluvat yhden tai useamman tässä asetuksessa tarkoitetun toimintalinjan piiriin. [tark. 119]

13 artikla

Tukeen oikeuttamattomat toimet

Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR

  EMKVR
  :n tukea:

| a) | kalastusaluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai sellaisten laitteiden hankinnan tukeminen, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa
  , paitsi kun tavoitteena on miehistön turvallisuuden tai työ- tai elinolojen parantaminen, mikä käsittää aluksen vakauden korjaamisen, tai tuotteen laatua, edellyttäen, että lisäys on asianomaiselle jäsenvaltiolle myönnetyissä rajoissa, vaarantamatta kuitenkaan kalastuskapasiteetin ja käytettävien kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa ja lisäämättä asianomaisen kalastusaluksen pyyntikapasiteettia
  ; [tark. 120] |
| --- | --- |

a)

kalastusaluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai sellaisten laitteiden hankinnan tukeminen, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa
  , paitsi kun tavoitteena on miehistön turvallisuuden tai työ- tai elinolojen parantaminen, mikä käsittää aluksen vakauden korjaamisen, tai tuotteen laatua, edellyttäen, että lisäys on asianomaiselle jäsenvaltiolle myönnetyissä rajoissa, vaarantamatta kuitenkaan kalastuskapasiteetin ja käytettävien kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa ja lisäämättä asianomaisen kalastusaluksen pyyntikapasiteettia
  ; [tark. 120]

| b) | kalastusalusten rakentaminen ja hankinta tai kalastusalusten tuonti, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä; |
| --- | --- |

b)

kalastusalusten rakentaminen ja hankinta tai kalastusalusten tuonti, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;

| c) | kalastusalusten siirto tai lippuvaltion vaihto kolmansiin maihin, mukaan luettuna yhteisyritysten perustaminen kyseisten maiden kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

kalastusalusten siirto tai lippuvaltion vaihto kolmansiin maihin, mukaan luettuna yhteisyritysten perustaminen kyseisten maiden kumppaneiden kanssa;

| d) | kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä; |
| --- | --- |

d)

kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;

| e) | koekalastus; |
| --- | --- |

e)

koekalastus;

| f) | yrityksen omistuksen siirtäminen
  lukuun ottamatta yrityksen siirtoa nuorille kalastajille tai nuorille vesiviljelyalan tuottajille
  ; [tark. 121] |
| --- | --- |

f)

yrityksen omistuksen siirtäminen
  lukuun ottamatta yrityksen siirtoa nuorille kalastajille tai nuorille vesiviljelyalan tuottajille
  ; [tark. 121]

| g) | suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta
  tai sellaisiin prosesseihin liittyvästä istutuksesta, joilla parannetaan ympäristöä ja luonnonympäristön tuotanto-oloja
  ; [tark. 122] |
| --- | --- |

g)

suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta
  tai sellaisiin prosesseihin liittyvästä istutuksesta, joilla parannetaan ympäristöä ja luonnonympäristön tuotanto-oloja
  ; [tark. 122]

| h) | uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentaminen

  rakentaminen lukuun ottamatta pieniä satamia ja purkupaikkoja syrjäisillä ja etenkin kaikkein syrjäisimmillä alueilla, syrjäisillä saarilla sekä syrjäisillä ja kaupunkien ulkopuolisilla rannikkoalueilla
  ; [tark. 123] |
| --- | --- |

h)

uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentaminen

  rakentaminen lukuun ottamatta pieniä satamia ja purkupaikkoja syrjäisillä ja etenkin kaikkein syrjäisimmillä alueilla, syrjäisillä saarilla sekä syrjäisillä ja kaupunkien ulkopuolisilla rannikkoalueilla
  ; [tark. 123]

| i) | markkinoiden interventiomekanismit, joiden tarkoituksena on tarjonnan vähentämiseksi vetää kalastus- tai vesiviljelytuotteita markkinoilta tilapäisesti tai pysyvästi, jotta voidaan estää hintojen lasku tai ajaa hintoja ylös; edellisen laajennuksena logistiikkaketjuun kuuluva varastointi, jolla olisi joko tahallisesti tai tahattomasti samat vaikutukset; [tark. 124] |
| --- | --- |

i)

markkinoiden interventiomekanismit, joiden tarkoituksena on tarjonnan vähentämiseksi vetää kalastus- tai vesiviljelytuotteita markkinoilta tilapäisesti tai pysyvästi, jotta voidaan estää hintojen lasku tai ajaa hintoja ylös; edellisen laajennuksena logistiikkaketjuun kuuluva varastointi, jolla olisi joko tahallisesti tai tahattomasti samat vaikutukset; [tark. 124]

| j) | ellei tässä asetuksessa toisin säädetä,
  kalastusaluksiin tehtävät tehtävät investoinnit, jotka ovat tarpeen unionin tai kansallisen lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi, mukaan lukien alueellisiin kalastusjärjestöihin liittyvien unionin velvoitteiden mukaiset vaatimukset
  , paitsi jos nämä investoinnit aiheuttavat suhteettomia kustannuksia toimijoille
  ; [tark. 125] |
| --- | --- |

j)

ellei tässä asetuksessa toisin säädetä,
  kalastusaluksiin tehtävät tehtävät investoinnit, jotka ovat tarpeen unionin tai kansallisen lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi, mukaan lukien alueellisiin kalastusjärjestöihin liittyvien unionin velvoitteiden mukaiset vaatimukset
  , paitsi jos nämä investoinnit aiheuttavat suhteettomia kustannuksia toimijoille
  ; [tark. 125]

| k) | investoinnit kalastusaluksiin, jotka ovat harjoittaneet toimintaa merellä vähemmän kuin 60 päivää vuodessa kumpanakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneinä kahtena kalenterivuotena.
  [tark. 126] |
| --- | --- |

k)

investoinnit kalastusaluksiin, jotka ovat harjoittaneet toimintaa merellä vähemmän kuin 60 päivää vuodessa kumpanakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneinä kahtena kalenterivuotena.
  [tark. 126]

| k a) | kalastusaluksen pää- tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen, jos siitä seuraa tehon lisäys kilowatteina; [tark. 127] |
| --- | --- |

k a)

kalastusaluksen pää- tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen, jos siitä seuraa tehon lisäys kilowatteina; [tark. 127]

| k b) | muuntogeenisten organismien tuottaminen, jos tällainen tuotanto voi vaikuttaa kielteisesti luonnonympäristöön. [tark. 128] |
| --- | --- |

k b)

muuntogeenisten organismien tuottaminen, jos tällainen tuotanto voi vaikuttaa kielteisesti luonnonympäristöön. [tark. 128]

13 a artikla

Tuki kalastuksenhoitoon ja kalastuslaivastojen hallinnointiin

EMKVR:stä voidaan tukea kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnointia asetuksen (EU) N:o 1380/2013 23 artiklassa tarkoitetun lisäys-/poistojärjestelmän mukaisesti ja noudattaen kyseisen asetuksen liitteessä II vahvistettuja kalastuskapasiteetin ylärajoja. Jäsenvaltioiden on erityisesti pyrittävä optimoimaan käytettävissään olevan kalastuskapasiteetin jakaminen ottaen huomioon laivastojensa tarpeet kokonaiskalastuskapasiteettiaan lisäämättä. [tark. 323]

II LUKU

Toimintalinja 1: Kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen
  ja sosioekonominen vakaus [tark. 129]

ja sosioekonominen vakaus

1 jakso

Yleiset edellytykset

14 artikla

Tuen yleinen soveltamisala

1.   Tässä luvussa tarkoitetun tuen on edistettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa vahvistettujen YKP:n ympäristöllisten, taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien tavoitteiden toteutumista
  ja sen on edistettävä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua
  . [tark. 130]

2.   Jos alukselle myönnetään tämän luvun mukaista tukea, alusta ei saa siirtää eikä sen lippuvaltiota vaihtaa unionin ulkopuolelle vähintään viiden vuoden ajan tukea saaneen toimen loppumaksusta.

3.   Tämän luvun mukaista tukea sovelletaan myös sisävesikalastukseen, lukuun ottamatta 15 ja 17 artiklaa.

2 JAKSO

PIENIMUOTOINEN RANNIKKOKALASTUS

15 artikla

Pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma

1.   Jäsenvaltioiden on ohjelmansa osana laadittava
  asianmukaisessa yhteistyössä asianomaisten alojen kanssa
  pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva
  erityinen
  toimintasuunnitelma, jossa vahvistetaan kehittämisstrategia kannattavaa ja kestävää pienimuotoista rannikkokalastusta varten. Strategiassa on tapauksen mukaan oltava seuraavat osat: [tark. 131]

| a) | kalastuskapasiteetin mukauttaminen ja hallinnointi; |
| --- | --- |

a)

kalastuskapasiteetin mukauttaminen ja hallinnointi;

| b) | meriympäristölle vähiten vahinkoa aiheuttavien vaikutuksiltaan vähäisten, ilmastonmuutoksen kestävien ja vähähiilisten kalastuskäytäntöjen edistäminen; |
| --- | --- |

b)

meriympäristölle vähiten vahinkoa aiheuttavien vaikutuksiltaan vähäisten, ilmastonmuutoksen kestävien ja vähähiilisten kalastuskäytäntöjen edistäminen;

| c) | alan arvoketjun ja kaupan pitämistä koskevien strategioiden edistäminen
  edistämällä mekanismeja, joilla parannetaan ensimyyntihintaa kalastajien hyödyksi siten, että lisätään heidän työstään saamaa korvausta, ja edistetään lisäarvon jakautumista alan arvoketjussa oikeudenmukaisesti ja riittävästi supistamalla väliportaiden marginaaleja, korottamalla tuottajille maksettuja hintoja ja hillitsemällä loppukuluttajien maksamia hintoja
  ; [tark. 311] |
| --- | --- |

c)

alan arvoketjun ja kaupan pitämistä koskevien strategioiden edistäminen
  edistämällä mekanismeja, joilla parannetaan ensimyyntihintaa kalastajien hyödyksi siten, että lisätään heidän työstään saamaa korvausta, ja edistetään lisäarvon jakautumista alan arvoketjussa oikeudenmukaisesti ja riittävästi supistamalla väliportaiden marginaaleja, korottamalla tuottajille maksettuja hintoja ja hillitsemällä loppukuluttajien maksamia hintoja
  ; [tark. 311]

| d) | osaamisen, tietämyksen ja innovoinnin edistäminen ja valmiuksien kehittäminen
  erityisesti nuorten kalastajien keskuudessa
  ; [tark. 132] |
| --- | --- |

d)

osaamisen, tietämyksen ja innovoinnin edistäminen ja valmiuksien kehittäminen
  erityisesti nuorten kalastajien keskuudessa
  ; [tark. 132]

| e) | terveyden, turvallisuuden ja työolojen parantaminen parantaminen kalastusaluksilla
  , rantakalastuksessa sekä äyriäisten keräämisessä samoin kuin rannikolla suoraan kalastukseen liittyvässä toiminnassa
  ; [tark. 133] |
| --- | --- |

e)

terveyden, turvallisuuden ja työolojen parantaminen parantaminen kalastusaluksilla
  , rantakalastuksessa sekä äyriäisten keräämisessä samoin kuin rannikolla suoraan kalastukseen liittyvässä toiminnassa
  ; [tark. 133]

| f) | tietojen keräämistä, jäljitettävyyttä, seurantaa, tarkastuksia ja valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisen parantaminen; |
| --- | --- |

f)

tietojen keräämistä, jäljitettävyyttä, seurantaa, tarkastuksia ja valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisen parantaminen;

| g) | osallistuminen merialueiden osallistavaan hallinnointiin, mukaan lukien suojellut merialueet ja Natura 2000 -alueet; |
| --- | --- |

g)

osallistuminen merialueiden osallistavaan hallinnointiin, mukaan lukien suojellut merialueet ja Natura 2000 -alueet;

| h) | toimintojen monipuolistaminen laajemmassa kestävässä sinisessä taloudessa; |
| --- | --- |

h)

toimintojen monipuolistaminen laajemmassa kestävässä sinisessä taloudessa;

| i) | kollektiivinen järjestäytyminen sekä osallistuminen päätöksentekoon ja lausuntomenettelyihin. |
| --- | --- |

i)

kollektiivinen järjestäytyminen sekä osallistuminen päätöksentekoon ja lausuntomenettelyihin.

2.   Toimintasuunnitelmassa on otettava huomioon FAO:n vapaaehtoisesti noudatettava ohjeisto kestävän pienimuotoisen kalastuksen turvaamisesta ja tarvittaessa Välimeren yleisen kalastuskomission alueellinen toimintasuunnitelma pienimuotoiselle kalastukselle.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun strategian täytäntöönpanon seuraamiseksi toimintasuunnitelmassa on asetettava erityiset välitavoitteet ja tavoitteet, jotka yhdistetään asianomaisiin indikaattoreihin 37 artiklassa tarkoitetussa seuranta- ja arviointikehyksessä.

3 a.
     
  tukea hakevien toimijoiden hallinnollisen rasitteen keventämiseksi jäsenvaltioiden on pyrittävä ottamaan käyttöön EMKVR-toimia koskeva yksinkertaistettu unionin yhteinen hakulomake; [tark. 134]

16 artikla

Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin

1.   EMKR

  EMKVR
  voi tukea seuraavanlaisia investointeja pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin, jotka kuuluvat sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä kalastuskapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa:

| a) | sellaisen nuoren kalastajan ensimmäinen kalastusalushankinta, joka on hakemusta jättäessään alle 40 vuoden ikäinen ja työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai jolla on riittävä ammatillinen pätevyys; |
| --- | --- |

a)

sellaisen nuoren kalastajan ensimmäinen kalastusalushankinta, joka on hakemusta jättäessään alle 40 vuoden ikäinen ja työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai jolla on riittävä ammatillinen pätevyys;

| a a) | alusten kunnostaminen, uudelleensuuntaaminen ja uudistaminen, jos kyseessä on selvästi vanhentunut alus, mikä mahdollistaa kalastusolosuhteiden parantamisen ja merellä vietetyn ajan lisäämisen. [tark. 312] |
| --- | --- |

a a)

alusten kunnostaminen, uudelleensuuntaaminen ja uudistaminen, jos kyseessä on selvästi vanhentunut alus, mikä mahdollistaa kalastusolosuhteiden parantamisen ja merellä vietetyn ajan lisäämisen. [tark. 312]

| b) | pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen. |
| --- | --- |

b)

pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen.

| b a) | luotonsaannin sekä vakuutusten ja rahoitusvälineiden saannin helpottaminen; [tark. 136] |
| --- | --- |

b a)

luotonsaannin sekä vakuutusten ja rahoitusvälineiden saannin helpottaminen; [tark. 136]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alusten on oltava varustettu merikalastusta varten, ja niiden on oltava iältään 5–30 vuotta.
  [tark. 137]

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää seuraavin edellytyksin:

| a) | uuden tai nykyaikaistetun koneen teho ei ole kilowatteina ilmaistuna suurempi kuin korvattavassa koneessa; |
| --- | --- |

a)

uuden tai nykyaikaistetun koneen teho ei ole kilowatteina ilmaistuna suurempi kuin korvattavassa koneessa;

| b) | koneen korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta mahdollisesti johtuva kalastuskapasiteetin kilowatteina ilmaistu vähennys poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä; |
| --- | --- |

b)

koneen korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta mahdollisesti johtuva kalastuskapasiteetin kilowatteina ilmaistu vähennys poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä;

| c) | jäsenvaltio on fyysisesti tarkastanut kalastusaluksen konetehon sen varmistamiseksi, ettei se ylitä kalastusluvassa ilmoitettua konetehoa. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio on fyysisesti tarkastanut kalastusaluksen konetehon sen varmistamiseksi, ettei se ylitä kalastusluvassa ilmoitettua konetehoa.

4.   Tukea ei saa myöntää tämän artiklan nojalla, jos arviointia kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta ei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä selvityksessä sen laivaston osan osalta, johon asianomaiset alukset kuuluvat, ole laadittu mainitussa asetuksessa tarkoitetuissa yhteisissä suuntaviivoissa vahvistettujen biologisten, taloudellisten ja aluksen käyttöön liittyvien indikaattoreiden perusteella.

3 JAKSO

ERITYISET TUEN KOHTEET

17 artikla

Kalastuksenhoito ja kalastuslaivastojen hallinnointi

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää kalastuksenhoitoon ja kalastuslaivastojen hallinnointiin.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään korvauksena kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää korvauksena kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta, edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät: [tark. 139]

| a) | toiminnan lopettaminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman välineisiin; |
| --- | --- |

a)

toiminnan lopettaminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman välineisiin;

| a a) | lopettaminen johtaa kalastuskapasiteetin pysyvään laskuun, sillä saatua tukea ei investoida uudelleen laivastoon; [tark. 140] |
| --- | --- |

a a)

lopettaminen johtaa kalastuskapasiteetin pysyvään laskuun, sillä saatua tukea ei investoida uudelleen laivastoon; [tark. 140]

| b) | toiminnan lopettaminen tapahtuu romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten YKP:n tavoitteiden ja monivuotisten suunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toiminnan lopettaminen tapahtuu romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten YKP:n tavoitteiden ja monivuotisten suunnitelmien mukaisesti;

| c) | kalastusalus on rekisteröity aktiiviseksi, ja se on harjoittanut merikalastustoimintaa vähintään 120

  90
  päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä kolmena

  kahtena
  kalenterivuotena; [tark. 141] |
| --- | --- |

c)

kalastusalus on rekisteröity aktiiviseksi, ja se on harjoittanut merikalastustoimintaa vähintään 120

  90
  päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä kolmena

  kahtena
  kalenterivuotena; [tark. 141]

| d) | vastaava kalastuskapasiteetti poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä ja kalastuslisenssit ja -luvat peruutetaan pysyvästi asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti; ja |
| --- | --- |

d)

vastaava kalastuskapasiteetti poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä ja kalastuslisenssit ja -luvat peruutetaan pysyvästi asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti; ja

| e) | tuensaaja ei saa rekisteröidä minkäänlaista kalastusalusta viiden vuoden kuluessa tuen saamisesta. |
| --- | --- |

e)

tuensaaja ei saa rekisteröidä minkäänlaista kalastusalusta viiden vuoden kuluessa tuen saamisesta.

Kalastajat, mukaan lukien kalastusalusten omistajat ja miehistön jäsenet, jotka ovat työskennelleet merellä vähintään 90 päivää vuodessa tukihakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota pysyvä lopettaminen koskee, voivat myös hyötyä 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta. Asianomaisten kalastajien on lopetettava täysin kaikki kalastustoiminta. Tuensaajan on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle todisteet kalastustoiminnan lopettamisesta täysin. Kalastajan on palautettava korvaus kuluneeseen aikaan suhteutettuna, jos kyseinen kalastaja aloittaa kalastustoiminnan uudelleen alle kahden vuoden kuluessa tukihakemuksen toimittamisesta. [tark. 143]

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu tuki kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen pannaan asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 46 artiklan a alakohdan ja 89 artiklan mukaisesti täytäntöön kustannuksiin perustumattomana rahoituksena, ja sen perusteiden on oltava seuraavat

  on perustuttava tämän artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttämiseen
  : [tark. 144]

| a) | edellytykset täyttyvät asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 46 artiklan a alakohdan i alakohdan mukaisesti ja
  [tark. 145] |
| --- | --- |

a)

edellytykset täyttyvät asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 46 artiklan a alakohdan i alakohdan mukaisesti ja
  [tark. 145]

| b) | tulokset saavutetaan asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 46 artiklan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti.
  [tark. 146] |
| --- | --- |

b)

tulokset saavutetaan asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 46 artiklan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti.
  [tark. 146]

Siirretään komissiolle valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan a alakohdassa tarkoitetut edellytykset, jotka liittyvät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklassa tarkoitettujen säilyttämistoimenpiteiden toteuttamiseen.
  [tark. 147]

4.   Tukea ei saa myöntää 2 kohdan nojalla, jos arviointia kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta ei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä selvityksessä ole laadittu sen laivaston osan osalta, johon asianomaiset alukset kuuluvat, mainitussa asetuksessa tarkoitetuissa yhteisissä suuntaviivoissa vahvistettujen biologisten, taloudellisten ja aluksen käyttöön liittyvien indikaattoreiden perusteella.

18 artikla

Kalastustoiminnan ylimääräinen

  väliaikainen
  lopettaminen [tark. 148]

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää korvaamaan kalastustoiminnan ylimääräinen

  väliaikainen
  lopettaminen, joka johtuu [tark. 149]

| a) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklan 1 kohdan a, b, c
  , i
  ja j alakohdassa tarkoitetuista säilyttämistoimenpiteistä
  , mukaan lukien rahoitusajat ja pois lukien suurimmat sallitut saaliit ja kiintiöt,
  tai vastaavista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymistä säilyttämistoimenpiteistä, jos ne koskevat unionia; [tark. 150] |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklan 1 kohdan a, b, c
  , i
  ja j alakohdassa tarkoitetuista säilyttämistoimenpiteistä
  , mukaan lukien rahoitusajat ja pois lukien suurimmat sallitut saaliit ja kiintiöt,
  tai vastaavista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymistä säilyttämistoimenpiteistä, jos ne koskevat unionia; [tark. 150]

| b) | komission
  tai jäsenvaltioiden kiireellisistä
  toimenpiteistä, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa tarkoitettu vakava uhka; [tark. 151] |
| --- | --- |

b)

komission
  tai jäsenvaltioiden kiireellisistä
  toimenpiteistä, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa tarkoitettu vakava uhka; [tark. 151]

| c) | kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämisestä
  tai sen uusimatta jättämisestä
  ylivoimaisen esteen vuoksi; tai [tark. 152] |
| --- | --- |

c)

kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämisestä
  tai sen uusimatta jättämisestä
  ylivoimaisen esteen vuoksi; tai [tark. 152]

| d) | asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamista luonnonkatastrofeista tai ympäristövahingoista
  , mukaan luettuina terveyssyistä tapahtuvat sulkemiset tai kalakantojen poikkeuksellinen kuolleisuus, merellä kalastustoiminnan aikana sattuneet onnettomuudet ja epäsuotuisat ilmasto-olot, myös tiettyyn kalastukseen vaikuttavat pitkään jatkuneet vaaralliset sääolosuhteet merellä
  . [tark. 153] |
| --- | --- |

d)

asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamista luonnonkatastrofeista tai ympäristövahingoista
  , mukaan luettuina terveyssyistä tapahtuvat sulkemiset tai kalakantojen poikkeuksellinen kuolleisuus, merellä kalastustoiminnan aikana sattuneet onnettomuudet ja epäsuotuisat ilmasto-olot, myös tiettyyn kalastukseen vaikuttavat pitkään jatkuneet vaaralliset sääolosuhteet merellä
  . [tark. 153]

Toistuvaa kausiluonteista kalastuksen keskeyttämistä ei oteta huomioon myönnettäessä tämän asetuksen mukaisia korvauksia tai maksuja. [tark. 154]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää vain, jos

| a) | asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään 90 päivän ajaksi; ja

  kalastustoiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään 30 päivän ajaksi. [tark. 155] |
| --- | --- |

a)

asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään 90 päivän ajaksi; ja

  kalastustoiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään 30 päivän ajaksi. [tark. 155]

| b) | toiminnan lopettamisen aiheuttama tappio on enemmän kuin 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella. |
| --- | --- |

b)

toiminnan lopettamisen aiheuttama tappio on enemmän kuin 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään vain

| a) | sellaisten kalastusalusten omistajille
  tai rantakalastajille
  , jotka on rekisteröity aktiivisiksi ja jotka ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 120 päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä kolmena

  kahtena
  kalenterivuotena; tai [tark. 157] |
| --- | --- |

a)

sellaisten kalastusalusten omistajille
  tai rantakalastajille
  , jotka on rekisteröity aktiivisiksi ja jotka ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 120 päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä kolmena

  kahtena
  kalenterivuotena; tai [tark. 157]

| b) | kalastajille, jotka ovat työskennelleet vähintään 120 päivän ajan kunakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneenä kolmena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota ylimääräinen lopettaminen koskee

  jättämisvuotta edeltäneinä kahtena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota väliaikainen lopettaminen koskee
  . [tark. 158] |
| --- | --- |

b)

kalastajille, jotka ovat työskennelleet vähintään 120 päivän ajan kunakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneenä kolmena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota ylimääräinen lopettaminen koskee

  jättämisvuotta edeltäneinä kahtena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota väliaikainen lopettaminen koskee
  . [tark. 158]

Viittaus merelläolopäivien lukumäärään tässä kohdassa ei koske ankeriaan kalastusta.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan ohjelmakaudella 2021–2027 myöntää enintään kuuden kuukauden ajan alusta kohden.
  [erillinen äänestys]

5.   Asianomaisten alusten ja kalastajien on tosiasiallisesti keskeytettävä kaikki toiminta lopettamisajanjakson ajaksi. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että kyseinen alus on lopettanut kaiken kalastustoiminnan ajanjaksolla, jota ylimääräinen

  väliaikainen
  lopettaminen koskee, ja että mahdolliset aluksen muusta käytöstä johtuvat liialliset korvaukset vältetään. [tark. 159]

19 artikla

Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 36 artiklassa säädetyn ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetyn unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten.

2.   Poiketen siitä, mitä 13 artiklan j alakohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettu tuki voi lisäksi kattaa

| a) | valvontatarkoituksiin käytettäviin pakolliseen

  valvonta- ja tarkastustarkoituksiin käytettäviin
  paikannusjärjestelmään ja sähköiseen raportointijärjestelmään tarvittavien komponenttien hankinnan ja asennuksen

  hankinnan, asennuksen ja hallinnoinnin
  aluksille ainoastaan, jos on kyse pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavista kalastusaluksista

  kalastusaluksista, joiden kokonaispituus on alle 12 metriä
  ; [tark. 160] |
| --- | --- |

a)

valvontatarkoituksiin käytettäviin pakolliseen

  valvonta- ja tarkastustarkoituksiin käytettäviin
  paikannusjärjestelmään ja sähköiseen raportointijärjestelmään tarvittavien komponenttien hankinnan ja asennuksen

  hankinnan, asennuksen ja hallinnoinnin
  aluksille ainoastaan, jos on kyse pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavista kalastusaluksista

  kalastusaluksista, joiden kokonaispituus on alle 12 metriä
  ; [tark. 160]

| b) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon tarkastamiseen käytettäviin pakollisiin etävalvontajärjestelmiin tarvittavien komponenttien hankinnan ja asennuksen aluksille; [tark. 161] |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon tarkastamiseen käytettäviin pakollisiin etävalvontajärjestelmiin tarvittavien komponenttien hankinnan ja asennuksen aluksille; [tark. 161]

| c) | pakolliseen propulsiivisen konetehon jatkuvaan mittaamiseen ja tallentamiseen käytettävien laitteiden hankinnan ja asennuksen aluksille. [tark. 162] |
| --- | --- |

c)

pakolliseen propulsiivisen konetehon jatkuvaan mittaamiseen ja tallentamiseen käytettävien laitteiden hankinnan ja asennuksen aluksille. [tark. 162]

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla tuella voidaan myös edistää 28 artiklassa tarkoitettua merivalvontaa ja 29 artiklassa tarkoitettua eurooppalaista yhteistyötä rannikkovartiotoimintojen alalla.

4.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.

20 artikla

Tietojen keruu ja käsittely kalastuksenhoitoa


  keruu, käsittely ja jakelu kalastuksen ja vesiviljelyn hoitoa

  ja tieteellisiä tarkoituksia varten
  [tark. 163]

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää tietojen keruuseen, hallintaan ja käyttöön kalastuksenhoitoa

  tietojen, myös virkistyskalastusta koskevien tietojen, keruuseen, hallintaan, käsittelyyn, käyttöön ja jakeluun kalastuksen ja vesiviljelyn hoitoa
  ja tieteellisiä tarkoituksia varten, kuten asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 27 artiklassa säädetään ja asetuksessa (EU) 2017/1004 täsmennetään, asetuksen (EU) N:o 2017/1004 6 artiklassa tarkoitettujen kansallisten työsuunnitelmien perusteella. [tark. 164]

2.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.

3.   Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten työsuunnitelmien menettelyjä, muotoa ja jättämisaikatauluja koskevat säännöt. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joilla 1 kohdassa tarkoitetut työsuunnitelmat hyväksytään tai niitä muutetaan, viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä joulukuuta, josta alkaen työsuunnitelmaa on määrä soveltaa.

22 artikla

Merten ja rannikkojen

  Merten, rannikkojen ja makean veden
  biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen [tark. 166]

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää toimiin, joilla suojellaan ja ennallistetaan merten ja rannikkojen
  ja makeanveden
  biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä, sisävedet mukaan luettuina.
  Tätä tarkoitusta varten Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan satelliittiohjelmien kanssa tehtävää yhteistyötä on edistettävä, jotta saadaan kerättyä lisää tietoja merien saastumisen ja erityisesti vedessä olevan muovijätteen tilanteesta. [tark. 167]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki voi kattaa

| a) | korvaukset kalastajille kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien keräämisestä merestä

  ja passiivisesta keräämisestä merestä sekä sargassum-levien keräämisestä asianomaisilla syrjäisimmillä alueilla
  ; [tark. 168] |
| --- | --- |

a)

korvaukset kalastajille kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien keräämisestä merestä

  ja passiivisesta keräämisestä merestä sekä sargassum-levien keräämisestä asianomaisilla syrjäisimmillä alueilla
  ; [tark. 168]

| b) | asianmukaisiin merestä kerättyjen kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien vastaanottolaitteisiin

  sekä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitettujen ei-toivottujen saaliiden vastaanotto-, varastointi- ja kierrätyslaitteisiin
  tehtävät investoinnit satamissa; [tark. 169] |
| --- | --- |

b)

asianmukaisiin merestä kerättyjen kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien vastaanottolaitteisiin

  sekä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitettujen ei-toivottujen saaliiden vastaanotto-, varastointi- ja kierrätyslaitteisiin
  tehtävät investoinnit satamissa; [tark. 169]

| b a) | pyydysten ja saaliiden suojaaminen nisäkkäiltä tai linnuilta, joita suojellaan direktiivillä 92/43/ETY tai 2009/147/EY, edellyttäen, että se ei heikennä pyydysten valikoivuutta; [tark. 170] |
| --- | --- |

b a)

pyydysten ja saaliiden suojaaminen nisäkkäiltä tai linnuilta, joita suojellaan direktiivillä 92/43/ETY tai 2009/147/EY, edellyttäen, että se ei heikennä pyydysten valikoivuutta; [tark. 170]

| b b) | korvaus kalastuksessa ja äyriäisten pyynnissä käytettävien kestävien pyydysten käyttämisestä; [tark. 171] |
| --- | --- |

b b)

korvaus kalastuksessa ja äyriäisten pyynnissä käytettävien kestävien pyydysten käyttämisestä; [tark. 171]

| c) | toimet direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdan mukaisen meriympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

c)

toimet direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdan mukaisen meriympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi;

| c a) | toimenpiteet ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi makeanveden ympäristössä; [tark. 172] |
| --- | --- |

c a)

toimenpiteet ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi makeanveden ympäristössä; [tark. 172]

| c b) | unionin rannikkoalueita, satamia ja kalastusalueita koskevat, erityisesti muovin puhdistustoimet. [tark. 173] |
| --- | --- |

c b)

unionin rannikkoalueita, satamia ja kalastusalueita koskevat, erityisesti muovin puhdistustoimet. [tark. 173]

| d) | direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettujen alueellisten suojelutoimenpiteiden täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettujen alueellisten suojelutoimenpiteiden täytäntöönpanon;

| e) | Natura 2000 -alueiden hoidon, ennallistamisen ja seurannan direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

Natura 2000 -alueiden hoidon, ennallistamisen ja seurannan direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti;

| f) | direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY mukaisen lajien suojelun direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti.
  sekä kaikkien luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevalla yleissopimuksella (CITES) suojeltujen lajien ja/tai kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) uhanalaisten lajien luetteloon sisältyvien lajien suojelun; [tark. 174] |
| --- | --- |

f)

direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY mukaisen lajien suojelun direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti.
  sekä kaikkien luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevalla yleissopimuksella (CITES) suojeltujen lajien ja/tai kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) uhanalaisten lajien luetteloon sisältyvien lajien suojelun; [tark. 174]

| f a) | merieläimistön ja -kasviston suojeluun ja parantamiseen tarkoitettujen kiinteiden tai siirrettävien laitteiden rakentamiseen, asentamiseen tai nykyaikaistamiseen, mukaan lukien niitä koskeva tieteellinen valmistelu ja arviointi, mikä kattaa syrjäisimmillä alueilla myös kalojen kokoamiseen käytettävät ankkuroidut laitteet, joilla edistetään kestävää ja valikoivaa kalastusta; [tark. 175] |
| --- | --- |

f a)

merieläimistön ja -kasviston suojeluun ja parantamiseen tarkoitettujen kiinteiden tai siirrettävien laitteiden rakentamiseen, asentamiseen tai nykyaikaistamiseen, mukaan lukien niitä koskeva tieteellinen valmistelu ja arviointi, mikä kattaa syrjäisimmillä alueilla myös kalojen kokoamiseen käytettävät ankkuroidut laitteet, joilla edistetään kestävää ja valikoivaa kalastusta; [tark. 175]

| f b) | järjestelmät, joilla korvataan saaliille aiheutuvat vahingot, joita aiheuttavat nisäkkäät tai linnut, jotka on suojeltu direktiiveillä 92/43/ETY ja 2009/147/EY; [tark. 176] |
| --- | --- |

f b)

järjestelmät, joilla korvataan saaliille aiheutuvat vahingot, joita aiheuttavat nisäkkäät tai linnut, jotka on suojeltu direktiiveillä 92/43/ETY ja 2009/147/EY; [tark. 176]

| f c) | meren elollisten luonnonvarojen paremman hoidon tai säilyttämisen edistäminen; [tark. 177] |
| --- | --- |

f c)

meren elollisten luonnonvarojen paremman hoidon tai säilyttämisen edistäminen; [tark. 177]

| f d) | kalakantojen kestävän tason vaarantavien lajien suojelumetsästyksen tai luonnonvaraisten haittaeläinten hallinnan tukeminen; [tark. 178] |
| --- | --- |

f d)

kalakantojen kestävän tason vaarantavien lajien suojelumetsästyksen tai luonnonvaraisten haittaeläinten hallinnan tukeminen; [tark. 178]

| f e) | suorat istutukset säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä; [tark. 179] |
| --- | --- |

f e)

suorat istutukset säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä; [tark. 179]

| f f) | tuki sellaisten tulokaslajien esiintymistä koskevien tietojen keräämiselle ja hallinnoinnille, jotka voivat aiheuttaa katastrofaalisia vaikutuksia biologiselle monimuotoisuudelle; [tark. 180] |
| --- | --- |

f f)

tuki sellaisten tulokaslajien esiintymistä koskevien tietojen keräämiselle ja hallinnoinnille, jotka voivat aiheuttaa katastrofaalisia vaikutuksia biologiselle monimuotoisuudelle; [tark. 180]

| f g) | kalastajien koulutusta etenkin valikoivampien pyydysten ja välineiden käytössä, jotta voidaan lisätä tietoisuutta ja vähentää kalastuksen vaikutuksia meriympäristöön. [tark. 181] |
| --- | --- |

f g)

kalastajien koulutusta etenkin valikoivampien pyydysten ja välineiden käytössä, jotta voidaan lisätä tietoisuutta ja vähentää kalastuksen vaikutuksia meriympäristöön. [tark. 181]

2 a.
     
  EMKVR:n rahoitusta voidaan myöntää sataprosenttisena vahinkoihin ja investointeihin, jotka liittyvät 22 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaan. [tark. 182]

2 b.
     
  Edellä olevan 2 kohdan e ja f alakohtaan sisältyvät myös kalanviljelylaitosten ja viljelijöiden toteuttamat vastaavat toimet. [tark. 183]

22 a artikla

Muuttolintujen vaikutuksia koskeva tieteellinen tutkimus ja tiedonkeruu

1.
     
  EMKVR:stä voidaan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien pohjalta tukea sellaisten kansallisten tai rajat ylittävien tieteellisten tutkimus- ja tiedonkeruuhankkeiden perustamista, joilla pyritään parantamaan ymmärrystä muuttolintujen vaikutuksista vesiviljelytoimintaan ja muihin unionin merkityksellisiin kalakantoihin. Näiden hankkeiden tulokset on julkistettava hyvissä ajoin ja samalla on annettava suosituksia hoidon parantamiseksi.

2.
     
  Voidakseen saada tukea kansallisen tieteellisen tutkimus- ja tiedonkeruuhankkeen on sisällettävä vähintään yksi kansallisesti tai unionin tasolla hyväksytty tutkimuslaitos.

3.
     
  Voidakseen saada tukea rajat ylittävän tieteellisen tutkimus- ja tiedonkeruuhankkeen on sisällettävä vähintään yksi tutkimuslaitos vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta. [tark. 184]

22 b artikla

Innovaatiot

1.
     
  Jotta voidaan edistää kalatalouden innovointia, EMKVR:n tukea voidaan myöntää hankkeisiin, joiden tarkoituksena on kehittää tai ottaa käyttöön uusia tai merkittävästi parannettuja tuotteita ja laitteita, uusia tai parannettuja prosesseja ja tekniikoita, uusia tai parannettuja hallinto- ja organisaatiojärjestelmiä, mukaan lukien jalostuksen ja markkinoinnin tasolla, lopettaa asteittain poisheittäminen ja sivusaaliit, ottaa käyttöön uutta teknistä tai organisatorista tietoa, vähentää kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia, mukaan lukien kalastusmenetelmiä ja pyydysten valikoivuutta parantamalla, tai saada aikaan meren elollisten luonnonvarojen kestävämpi käyttö ja rinnakkainelo suojeltujen saalistajalajien kanssa.

2.
     
  Tämän artiklan nojalla rahoitettavat toimet käynnistetään yksittäisten yrittäjien tai tuottajaorganisaatioiden ja niiden liittojen aloitteesta.

3.
     
  Jäsenvaltion on julkaistava tämän artiklan nojalla rahoitettujen toimien tulokset. [tark. 185]

II a luku

II a luku

Toimintalinja 1 a: Kestävän vesiviljelyn edistäminen [tark. 186]

Toimintalinja 1 a: Kestävän vesiviljelyn edistäminen

23 artikla

Vesiviljely

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kestävän vesiviljelyn edistämiseen

  kestävän meriveden ja makeanveden vesiviljelyn edistämiseen, mukaan lukien vesiviljely suljetussa säiliössä ja vettä kierrättävässä järjestelmässä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä vesiviljelytuotannon lisäämiseen ottaen huomioon ekologinen kantokyky
  . EMKR

  EMKVR
  voi myös tukea eläinten terveyttä ja hyvinvointia vesiviljelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (34) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 (35) mukaisesti. [tark. 187]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista.

3.   Tuottaviin vesiviljelyinvestointeihin voidaan myöntää tukea tämän artiklan nojalla ainoastaan

  Vesiviljelyinvestointeihin voidaan myöntää tukea tämän artiklan nojalla avustuksilla asetuksen (EU) [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 48 artiklan 1 kohdassa ja ensisijaisesti
  asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. [tark. 188]

23 a artikla

Vesiviljelyä koskeva tilastotietoverkko

1.
     
  EMKVR:n tukea voidaan myöntää tietojen keruuseen, hallintaan ja käyttöön kalastuksen ja vesiviljelyn hallinnointia varten asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdan a ja e alakohdan ja 34 artiklan 5 kohdan sekä 35 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti vesiviljelyä koskevan tilastotietoverkon (ASIN-RISA) ja sen täytäntöönpanoa koskevien kansallisten työsuunnitelmien perustamiseen.

2.
     
  Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää myös toimiin unionin alueen ulkopuolella.

3.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetun vesiviljelyä koskevan tilastotietoverkon perustamista, menettelyjä, muotoa ja aikatauluja koskevat säännöt. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joilla 1 kohdassa tarkoitetut työsuunnitelmat hyväksytään tai niitä muutetaan, viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä joulukuuta, josta alkaen työsuunnitelmaa on määrä soveltaa. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. [tark. 1 ja tark. 189]

III LUKU

Toimintalinja 2: Unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla

  varmistamista tukevien kilpailukykyisten
  ja
  kestävien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden ja jalostusteollisuuden edistäminen [tark. 190]

varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla

varmistamista tukevien kilpailukykyisten

kestävien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden ja jalostusteollisuuden edistäminen

24 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitäminen

1.
     EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 35 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 täsmennetyn kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteisiin tähtääviin toimiin. Siitä voidaan myöntää myös toimiin, joilla edistetään kalastus- ja

  konkreettisiin investointeihin ja toimiin, joilla edistetään kalastustuotteiden ja kestävien
  vesiviljelytuotteiden kaupan pitämistä, laatua ja lisäarvoa. [tark. 191]

1 a.
     
  Asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklassa tarkoitettujen tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanon osalta asianomainen jäsenvaltio voi myöntää ennakkomaksun, joka on 50 prosenttia rahoitustuesta, sen jälkeen kun tuotantoa ja markkinoille saattamista koskeva suunnitelma on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti. [tark. 192]

1 b.
     
  Tämän artiklan mukaisesti tuottajajärjestökohtaisesti vuosittain maksettava tuki ei saa olla yli kolmea prosenttia asianomaisen tuottajajärjestön markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kolmena edeltävänä kalenterivuotena tai järjestön jäsenten samalla ajanjaksolla markkinoille saattaman tuotannon arvosta. Vasta äskettäin hyväksytyn tuottajajärjestön osalta tämä tuki ei saa olla yli kolmea prosenttia tämän järjestön jäsenten markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kolmena edeltävänä kalenterivuotena [tark. 193]

1 c.
     
  Edellä 1 a kohdassa tarkoitettu tuki voidaan myöntää vain tuottajajärjestöille ja tuottajajärjestöjen liitoille. [tark. 194]

25 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus
  ja varastointi [tark. 195]

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamiseen
  ja varastoimiseen
  tehtäviin investointeihin. Tällaisen tuen on edistettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 35 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 täsmennetyn kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista. [tark. 196]

1 a.
     
  EMKVR:stä voidaan tukea myös investointeja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden käsittelyä koskevaan innovointiin sekä tuottajaorganisaatioiden ja tiedeyhteisöjen välisten kumppanuuksien edistämiseen. [tark. 197]

2.   Tukea voidaan tämän artiklan nojalla myöntää ainoastaan

  avustusten ja
  asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. [tark. 198]

2 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat tukea kalastus- ja vesiviljelylaitosten kehittämistä käyttämällä muita rakennerahastojen varoja. [tark. 199]

25 a artikla

Varastointituki

1.
     
  EMKVR:n tukea voidaan myöntää sellaisille hyväksytyille tuottajajärjestöille ja tuottajajärjestöjen liitoille maksettaviin korvauksiin, jotka varastoivat asetuksen (EU) N:o 1379/2013 liitteessä II lueteltuja kalastustuotteita, edellyttäen, että nämä tuotteet varastoidaan mainitun asetuksen 30 ja 31 artiklan mukaisesti, ja jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | varastointituen määrä ei saa olla suurempi kuin asianomaisten tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien teknisten ja rahoituskulujen määrä; |
| --- | --- |

a)

varastointituen määrä ei saa olla suurempi kuin asianomaisten tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien teknisten ja rahoituskulujen määrä;

| b) | varastointitukikelpoiset määrät eivät saa olla yli 15 prosenttia kyseessä olevien, tuottajajärjestön myyntiin saattamien tuotteiden vuotuisista määristä; |
| --- | --- |

b)

varastointitukikelpoiset määrät eivät saa olla yli 15 prosenttia kyseessä olevien, tuottajajärjestön myyntiin saattamien tuotteiden vuotuisista määristä;

| c) | vuotuinen rahoitustuki ei saa olla yli kahta prosenttia tuottajajärjestön jäsenten markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kaudella 2016–2018; jos tuottajaorganisaation jäsenellä ei ole ollut markkinoille saatettua tuotantoa kaudella 2016–2018, on tämän kohdan soveltamiseksi otettava huomioon tällaisen jäsenen ensimmäisten kolmen tuotantovuoden aikana markkinoille saatetun tuotannon keskimääräinen vuotuinen arvo. |
| --- | --- |

c)

vuotuinen rahoitustuki ei saa olla yli kahta prosenttia tuottajajärjestön jäsenten markkinoille saatetun tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kaudella 2016–2018; jos tuottajaorganisaation jäsenellä ei ole ollut markkinoille saatettua tuotantoa kaudella 2016–2018, on tämän kohdan soveltamiseksi otettava huomioon tällaisen jäsenen ensimmäisten kolmen tuotantovuoden aikana markkinoille saatetun tuotannon keskimääräinen vuotuinen arvo.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää vasta sen jälkeen kun tuotteet on luovutettu käytettäviksi ihmisravintona.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava alueillaan sovellettavien teknisten ja rahoituskulujen määrä seuraavasti:

| a) | tekniset kulut on laskettava vuosittain kyseessä olevien tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien välittömien kustannusten perusteella; |
| --- | --- |

a)

tekniset kulut on laskettava vuosittain kyseessä olevien tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien välittömien kustannusten perusteella;

| b) | rahoituskulut on laskettava vuosittain käyttäen kussakin jäsenvaltiossa vuosittain vahvistettua korkoa; nämä tekniset ja rahoituskulut on julkistettava. |
| --- | --- |

b)

rahoituskulut on laskettava vuosittain käyttäen kussakin jäsenvaltiossa vuosittain vahvistettua korkoa; nämä tekniset ja rahoituskulut on julkistettava.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia varmistaakseen, että varastointitukea saavat tuotteet täyttävät tässä artiklassa vahvistetut vaatimukset. Tällaisia tarkastuksia varten varastointituen saajien on pidettävä varastokirjanpitoa kuhunkin luokkaan kuuluvista varastoiduista tuotteista, jotka tuodaan myöhemmin uudelleen markkinoille ihmisravinnoksi. [tark. 200]

IV LUKU

Toimintalinja 3: Kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen

  ja ekologisten rajojen puitteissa harjoitettavan sinisen talouden mahdollistaminen ja vauraiden rannikko-, saari- ja rantayhteisöjen edistäminen [tark. 201]

sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen

ja ekologisten rajojen puitteissa harjoitettavan sinisen talouden mahdollistaminen ja vauraiden rannikko-, saari- ja rantayhteisöjen

26 artikla

Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää paikallisten talouksien ja yhteisöjen kestävään kehitykseen

  kestävän sinisen talouden tarvitsemille suotuisille edellytyksille ja paikallisten yhteisöjen hyvinvointiin
  asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 25 artiklan mukaisen yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen kautta. [tark. 202]

2.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea varten asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 26 artiklassa tarkoitetuissa yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen strategioissa on varmistettava, että paikalliset yhteisöt hyödyntävät paremmin kestävän sinisen talouden mahdollisuuksia
  ekologisten rajojen puitteissa
  ja hyötyvät niistä paremmin hyödyntämällä ja vahvistamalla ympäristöllisiä, sosiaalisia, kulttuurisia ja inhimillisiä voimavaroja. [tark. 203]

2 a.
     
  Strategian on oltava johdonmukainen alueella määriteltyjen mahdollisuuksien ja tarpeiden sekä 4 artiklan mukaisten unionin painopisteiden kanssa. Strategiat voivat vaihdella kalastukseen keskittyvistä strategioista laajempiin, kalatalousalueiden monipuolistamiseen suunnattuihin strategioihin. Strategioiden on mentävä pelkkää toimien kokoelmaa tai alakohtaisten toimenpiteiden rinnakkain asettelua pidemmälle [tark. 204]

2 b.
     
  Tämän alan toimien olisi oltava johdonmukaisia alueellisen kehittämisen strategioiden kanssa, jotta kestävä sininen talous voisi kasvaa ja tuoda lisäarvoa rannikkoalueille. [tark. 205]

2 c.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön yhteishoitojärjestelmä, jotta varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen paikallinen kalastustilanne huomioon ottaen. [tark. 206]

27 artikla

Meriosaaminen

  Meriä ja makeaa vettä koskeva osaaminen[tark. 207]

EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää
  myös
  sellaisten tietojen keruuseen, hallintaan ja käyttöön, joilla parannetaan tietoa meriympäristön tilasta

  analysointiin, käsittelyyn ja käyttöön, joilla parannetaan tietoa meriympäristön ja makeanveden ympäristön tilasta, virkistyskalastuksesta ja virkistyskalastusalasta
  seuraaviin tarkoituksiin: [tark. 208]

| a) | direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY mukaisten seurantaa, alueiden nimeämistä ja hallintaa koskevien vaatimusten täyttäminen; |
| --- | --- |

a)

direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY mukaisten seurantaa, alueiden nimeämistä ja hallintaa koskevien vaatimusten täyttäminen;

| a a) | komission asetuksen (EY) N:o 665/2008
   (36)

  , komission päätöksen 2010/93/EU
   (37)

  , komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251
   (38)

  ja tiedonkeruupuiteasetuksen mukaisten tietojen keräämistä koskevien vaatimusten täyttäminen; [tark. 209] |
| --- | --- |

a a)

komission asetuksen (EY) N:o 665/2008
   (36)

  , komission päätöksen 2010/93/EU
   (37)

  , komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251
   (38)

  ja tiedonkeruupuiteasetuksen mukaisten tietojen keräämistä koskevien vaatimusten täyttäminen; [tark. 209]

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/89/EU (39) tarkoitetun merten aluesuunnittelun tukeminen; |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/89/EU (39) tarkoitetun merten aluesuunnittelun tukeminen;

| b a) | yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen mukaisten tiedonkeruuvaatimusten täyttäminen; [tark. 210] |
| --- | --- |

b a)

yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen mukaisten tiedonkeruuvaatimusten täyttäminen; [tark. 210]

| c) | tietojen laadun ja jakamisen parantaminen Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODnet)
  sekä muiden, makeaa vettä koskevien tietoverkkojen
  kautta. [tark. 211] |
| --- | --- |

c)

tietojen laadun ja jakamisen parantaminen Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODnet)
  sekä muiden, makeaa vettä koskevien tietoverkkojen
  kautta. [tark. 211]

| c a) | saatavilla olevan virkistyskalastuksessa saatuja saaliita koskevan luotettavan tiedon lisääminen [tark. 212] |
| --- | --- |

c a)

saatavilla olevan virkistyskalastuksessa saatuja saaliita koskevan luotettavan tiedon lisääminen [tark. 212]

| c b) | meren saastumisen, erityisesti muovien, analysointiin ja tarkkailuun tehtävät investoinnit tilannetta koskevien tietojen kartuttamiseksi; [tark. 213] |
| --- | --- |

c b)

meren saastumisen, erityisesti muovien, analysointiin ja tarkkailuun tehtävät investoinnit tilannetta koskevien tietojen kartuttamiseksi; [tark. 213]

| c c) | tietämyksen lisääminen meren muoviroskista ja niiden keskittymistä. [tark. 214] |
| --- | --- |

c c)

tietämyksen lisääminen meren muoviroskista ja niiden keskittymistä. [tark. 214]

V LUKU

Toimintalinja 4: Kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen

28 artikla

Merivalvonta

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää toimiin, joilla edistetään yhteisen tietojenvaihtoympäristön tavoitteiden saavuttamista.

2.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.

2 a.
     
  Turvallisia, turvattuja, puhtaita ja kestävästi hoidettuja meriä ja valtameriä koskevan tavoitteen mukaisesti EMKVR edistää Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 kestävän kehityksen tavoitteen 14 saavuttamista. [tark. 215]

29 artikla

Rannikkovartiostojen yhteistyö

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää kansallisten viranomaisten toteuttamiin toimiin, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624 (40) 53 artiklassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1625 (41) 2 b artiklassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/1626 (42) 7 a artiklassa tarkoitettuun eurooppalaiseen yhteistyöhön rannikkovartiotoimintojen alalla.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille toimille myönnettävällä tuella voidaan myös 19 artiklassa vahvistetuin edellytyksin auttaa kehittämään ja panemaan täytäntöön unionin kalastuksenvalvontajärjestelmä

  kalastuksenvalvonta- ja tarkastusjärjestelmä
  . [tark. 216]

3.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella.

29 a artikla

Luonnon ja lajien suojelu

EMKVR:stä tuetaan YK:n maailman ympäristöasiakirjassa ja erityisesti sen 21, 22, 23 ja 24 artiklassa lueteltujen luonnonsuojelutoimien täytäntöönpanoa.

EMKVR:stä tuetaan myös kansainvälisten foorumien, organisaatioiden, elinten ja instituutioiden kanssa toteutettavia vapaaehtoisia yhteistyö- ja koordinointitoimia voimavarojen yhdistämiseksi LIS-kalastuksen, meriympäristön lajien salapyynnin ja kalakantojen saalistajalajeina pidettävien lajien joukkotuhonnan torjumiseksi. [tark. 217 ja tark. 301]

V a luku

V a luku

Syrjäisimmät alueet [tark. 218]

Syrjäisimmät alueet

29 b artikla

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat

1.
     
  Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kohdennettava liitteessä V vahvistetusta unionin rahoitustuestaan syrjäisimmillä alueilla toteutettaviin toimiin vähintään
   (43)

| a) | 114 000 000 euroa vuoden 2018 kiinteinä hintoina (128 566 000 euroa käypinä hintoina) Azorien ja Madeiran osalta, |
| --- | --- |

a)

114 000 000 euroa vuoden 2018 kiinteinä hintoina (128 566 000 euroa käypinä hintoina) Azorien ja Madeiran osalta,

| b) | 91 700 000 euroa vuoden 2018 kiinteinä hintoina (103 357 000 euroa käypinä hintoina) Kanariansaarten osalta, |
| --- | --- |

b)

91 700 000 euroa vuoden 2018 kiinteinä hintoina (103 357 000 euroa käypinä hintoina) Kanariansaarten osalta,

| c) | 146 500 000 euroa vuoden 2018 kiinteinä hintoina (165 119 000 euroa käypinä hintoina) Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Mayotten, Réunionin ja Saint-Martinin osalta. |
| --- | --- |

c)

146 500 000 euroa vuoden 2018 kiinteinä hintoina (165 119 000 euroa käypinä hintoina) Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Mayotten, Réunionin ja Saint-Martinin osalta.

2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on määritettävä edellä 1 kohdassa vahvistetusta rahoituksesta osa, joka varataan 29 d artiklassa tarkoitettuun korvaukseen, ja se saa olla enintään 50 prosenttia kustakin 1 kohdassa tarkoitetusta osuudesta.

3.
     
  Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 9 artiklan 8 kohdassa ja asetuksen (EU) [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 19 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja muuttuvien olosuhteiden huomioon ottamiseksi jäsenvaltiot voivat mukauttaa vuosittain tukikelpoisten kalastustuotteiden luetteloa ja määriä sekä 29 d artiklassa tarkoitetun korvauksen määrää edellyttäen, että noudatetaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja määriä. Tällaiset mukautukset ovat mahdollisia vain siinä tapauksessa, että saman jäsenvaltion jonkin toisen alueen korvaussuunnitelmiin tehdään vastaava korotus tai alennus. Jäsenvaltion on ilmoitettava mukautuksista komissiolle etukäteen. [tark. 321]

29 c artikla

Toimintasuunnitelma

Asianomaisten jäsenvaltioiden on ohjelmansa osana laadittava kutakin 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua niiden syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma, jossa esitetään

| a) | strategia kalavarojen kestävää hyödyntämistä sekä kestävän sinisen talouden kehittämistä varten; |
| --- | --- |

a)

strategia kalavarojen kestävää hyödyntämistä sekä kestävän sinisen talouden kehittämistä varten;

| b) | kuvaus suunnitelluista päätoimista ja niitä vastaavista rahoitusvaroista, mukaan luettuina










  i. | II osaston mukainen kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteellinen tuki; |
| --- | --- | --- |

b)

kuvaus suunnitelluista päätoimista ja niitä vastaavista rahoitusvaroista, mukaan luettuina

i.

II osaston mukainen kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteellinen tuki;

| ii. | korvaus 29 d artiklassa tarkoitetuista lisäkustannuksista, mukaan luettuna luettelo kalastus- ja vesiviljelytuotteista ja niiden määrät sekä korvauksen taso; |
| --- | --- |

ii.

korvaus 29 d artiklassa tarkoitetuista lisäkustannuksista, mukaan luettuna luettelo kalastus- ja vesiviljelytuotteista ja niiden määrät sekä korvauksen taso;

| iii. | muut kestävään siniseen talouteen tehtävät investoinnit, joita tarvitaan rannikkoalueiden kestävään kehitykseen. [tark. 220] |
| --- | --- |

iii.

muut kestävään siniseen talouteen tehtävät investoinnit, joita tarvitaan rannikkoalueiden kestävään kehitykseen. [tark. 220]

29 d artikla

Pienimuotoiseen rannikkokalastukseen käytettävien kalastuslaivastojen uudistaminen ja siihen liittyvät toimenpiteet

Sen estämättä, mitä 13 artiklan a ja b alakohdassa ja 16 artiklassa säädetään, EMKVR:stä voidaan tukea syrjäisimmillä alueilla seuraavia toimia:

| a) | pienimuotoiseen rannikkokalastukseen käytettävien kalastuslaivastojen uudistaminen, mukaan lukien uusien alusten rakentaminen ja hankinta, sellaisten hakijoiden osalta, joiden pääasiallinen rekisteröintipaikka oli viisi vuotta ennen tuen hakemishetkeä sillä syrjäisimmällä alueella, jolla uusi alus rekisteröidään, ja jotka purkavat kaiken saaliinsa syrjäisimpien alueiden satamissa, jotta voidaan parantaa ihmisten turvallisuutta, noudattaa hygieniaa, terveyttä ja työoloja aluksella koskevia unionin ja kansallisia sääntöjä, torjua LIS-kalastusta ja parantaa ympäristötehokkuutta. Tuella hankitun aluksen on pysyttävä rekisteröitynä syrjäisimmällä alueella vähintään 15 vuoden ajan tuen myöntämispäivästä. Jos tätä ehtoa ei noudateta, tuesta on palautettava määrä, joka on oikeassa suhteessa noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen. Kalastuslaivastojen uudistaminen on toteutettava hyväksyttyjen kapasiteettikattojen rajoissa, ja sen on vastattava yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita; |
| --- | --- |

a)

pienimuotoiseen rannikkokalastukseen käytettävien kalastuslaivastojen uudistaminen, mukaan lukien uusien alusten rakentaminen ja hankinta, sellaisten hakijoiden osalta, joiden pääasiallinen rekisteröintipaikka oli viisi vuotta ennen tuen hakemishetkeä sillä syrjäisimmällä alueella, jolla uusi alus rekisteröidään, ja jotka purkavat kaiken saaliinsa syrjäisimpien alueiden satamissa, jotta voidaan parantaa ihmisten turvallisuutta, noudattaa hygieniaa, terveyttä ja työoloja aluksella koskevia unionin ja kansallisia sääntöjä, torjua LIS-kalastusta ja parantaa ympäristötehokkuutta. Tuella hankitun aluksen on pysyttävä rekisteröitynä syrjäisimmällä alueella vähintään 15 vuoden ajan tuen myöntämispäivästä. Jos tätä ehtoa ei noudateta, tuesta on palautettava määrä, joka on oikeassa suhteessa noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen. Kalastuslaivastojen uudistaminen on toteutettava hyväksyttyjen kapasiteettikattojen rajoissa, ja sen on vastattava yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita;

| b) | pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen. Uuden tai nykyaikaistetun moottorin teho voi olla suurempi kuin nykyisen moottorin teho, jos on asianmukaisesti perusteltu tarve lisätä tehoa meriturvallisuussyistä ilman, että lisätään kyseisen kalastusaluksen pyyntikykyä; |
| --- | --- |

b)

pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen. Uuden tai nykyaikaistetun moottorin teho voi olla suurempi kuin nykyisen moottorin teho, jos on asianmukaisesti perusteltu tarve lisätä tehoa meriturvallisuussyistä ilman, että lisätään kyseisen kalastusaluksen pyyntikykyä;

| c) | kalastusaluksen puisen runkorakenteen osittainen uusiminen, kun se on tarpeen meriturvallisuuden parantamiseksi, laivasuunnittelua koskevia objektiivisia teknisiä kriteerejä noudattaen; |
| --- | --- |

c)

kalastusaluksen puisen runkorakenteen osittainen uusiminen, kun se on tarpeen meriturvallisuuden parantamiseksi, laivasuunnittelua koskevia objektiivisia teknisiä kriteerejä noudattaen;

| d) | satamien, satamainfrastruktuurien, purkupaikkojen, huutokauppahallien, telakoiden sekä laivanrakennus- ja korjaustyöpajojen rakentaminen ja nykyaikaistaminen, kun infrastruktuuri edistää kestävää kalastusta. [tark. 287] |
| --- | --- |

d)

satamien, satamainfrastruktuurien, purkupaikkojen, huutokauppahallien, telakoiden sekä laivanrakennus- ja korjaustyöpajojen rakentaminen ja nykyaikaistaminen, kun infrastruktuuri edistää kestävää kalastusta. [tark. 287]

21

  29 e
  artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten

  Lisäkustannusten
  korvaaminen

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää 6 artiklan 2

  29 b artiklan 1
  kohdassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kalastuksesta, viljelystä, jalostuksesta ja markkinoille saattamisesta tuensaajille aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseen.

1 a.
     
  Korvauksen on oltava oikeassa suhteessa lisäkustannuksiin, jotka sillä on tarkoitus korvata. Lisäkustannuksista korvattava osuus on perusteltava asianmukaisesti korvaussuunnitelmassa. Korvaus ei kuitenkaan saa missään tapauksessa ylittää 100:aa prosenttia aiheutuneista menoista.

2.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on 7 kohdan mukaisesti vahvistettuja perusteita noudattaen määriteltävä 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden osalta korvauskelpoisten kalastus- ja vesiviljelytuotteiden luettelo ja kyseisten tuotteiden määrä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja luetteloa ja määriä vahvistaessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon kaikki merkitykselliset seikat, erityisesti tarve varmistaa, että korvaus on yhteensopiva YKP:n sääntöjen kanssa.

4.   Korvausta ei myönnetä sellaisten kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta, jotka

| a) | ovat kolmansien maiden alusten pyytämiä, lukuun ottamatta neuvoston asetuksen (EU) 2015/1565 (44) mukaisesti Venezuelan lipun alla purjehtivia unionin vesillä toimivia kalastusaluksia; |
| --- | --- |

a)

ovat kolmansien maiden alusten pyytämiä, lukuun ottamatta neuvoston asetuksen (EU) 2015/1565 (44) mukaisesti Venezuelan lipun alla purjehtivia unionin vesillä toimivia kalastusaluksia;

| b) | ovat sellaisten unionin kalastusalusten pyytämiä, joita ei ole rekisteröity 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden satamissa; |
| --- | --- |

b)

ovat sellaisten unionin kalastusalusten pyytämiä, joita ei ole rekisteröity 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden satamissa;

| b a) | ovat sellaisten unionin kalastusalusten pyytämiä, jotka on rekisteröity 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden satamiin mutta jotka eivät harjoita kalastusta tällä alueella tai yhdistyksensä puitteissa; |
| --- | --- |

b a)

ovat sellaisten unionin kalastusalusten pyytämiä, jotka on rekisteröity 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden satamiin mutta jotka eivät harjoita kalastusta tällä alueella tai yhdistyksensä puitteissa;

| c) | on tuotu kolmansista maista. |
| --- | --- |

c)

on tuotu kolmansista maista.

5.   Edellä 4 kohdan b alakohtaa ei sovelleta, jos asianomaisen syrjäisimmän alueen jalostusteollisuuden olemassa oleva kapasiteetti on suurempi kuin toimitetun raaka-aineen määrä.

6.   Tuensaajille 1 kohdassa tarkoitetuista toimista syrjäisimmillä alueilla tai näiden alueiden satamissa rekisteröidyn
  ja toimintaansa harjoittavan
  aluksen omistamisesta maksettavassa korvauksessa on liiallisten korvausten välttämiseksi otettava huomioon seuraavat seikat:

| a) | kunkin kalastus- tai vesiviljelytuotteen tai tuoteryhmän osalta kyseisten alueiden erityisistä haitoista aiheutuvat lisäkustannukset; ja |
| --- | --- |

a)

kunkin kalastus- tai vesiviljelytuotteen tai tuoteryhmän osalta kyseisten alueiden erityisistä haitoista aiheutuvat lisäkustannukset; ja

| b) | muuntyyppiset julkiset tuet, jotka vaikuttavat lisäkustannusten tasoon. |
| --- | --- |

b)

muuntyyppiset julkiset tuet, jotka vaikuttavat lisäkustannusten tasoon.

7.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 52 artiklan mukaisesti kyseessä olevien alueiden erityisistä haitoista aiheutuvien lisäkustannusten laskemisperusteiden vahvistamiseksi
  ja korvauksen maksamisessa käytettävän menettelykehyksen hyväksymiseksi
  . [tark. 165]

29 f artikla

Valtiontuki

1.
     
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I lueteltujen niiden kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta, joihin sovelletaan tuon perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa, komissio voi antaa luvan mainitun perussopimuksen 108 artiklan mukaisesti sen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla kalastus- ja vesiviljelytuotteiden valmistukselle, jalostukselle ja markkinoinnille annettavalle toimintatuelle, jotta voidaan lieventää näiden alueiden erityisiä haittoja, jotka johtuvat niiden eristyneisyydestä, saaristoluonteesta ja äärimmäisen syrjäisestä sijainnista.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää lisärahoitusta 29 d artiklassa tarkoitettujen korvaussuunnitelmien toteuttamiseen. Jäsenvaltioiden on tällöin ilmoitettava komissiolle valtiontuet, jotka komissio voi hyväksyä tämän asetuksen mukaisesti osana näitä suunnitelmia. Tällä tavoin ilmoitettu valtiontuki katsotaan ilmoitetuksi myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetuin tavoin. [tark. 222]

29 g artikla

Uudelleenarviointi – POSEI

Komissio esittää kertomuksen tämän luvun säännösten täytäntöönpanosta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja hyväksyy tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia. Komissio arvioi mahdollisuutta perustaa syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma (POSEI) mereen ja kalastukseen liittyville kysymyksille. [tark. 223]

VI LUKU

Yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevat säännöt

1 jakso

EMKR:n

  EMKVR:n
  tuki

EMKR:n

EMKVR:n

30 artikla

Lisäkustannusten tai tulonmenetysten laskenta

Tuki, joka myönnetään lisäkustannusten tai tulonmenetysten perusteella, myönnetään jossakin asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 46 artiklan a, c, d ja e alakohdassa tarkoitetuista muodoista.

31 artikla

Yhteisrahoitusosuuksien määrittäminen

EMKR

  EMKVR
  :n yhteisrahoituksen enimmäismäärät tuen kohteen mukaan vahvistetaan liitteessä II.

32 artikla

Julkisen tuen intensiteetti

1.   Jäsenvaltioiden on sovellettava enimmäisintensiteettiä, joka on 50 prosenttia toimen tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tietyille tuen kohteille ja tietyntyyppisille toimille asetetaan tuen intensiteetin erityiset enimmäismäärät liitteessä III.

3.   Jos jokin toimi voidaan luokitella useaan liitteen III riveistä 2–16, sovelletaan korkeinta tuen enimmäisintensiteettiä.

4.   Jos jokin toimi voidaan luokitella yhteen tai useampaan liitteen III riveistä 2–16 ja samaan aikaan riville 1, sovelletaan rivillä 1 olevaa tuen enimmäisintensiteettiä.

32 a artikla

Meripolitiikka ja kestävän sinisen talouden kehittäminen

EMKVR:stä tuetaan yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanoa ja kestävän sinisen talouden kasvua kehittämällä alueellisia foorumeita innovatiivisten hankkeiden rahoittamiseksi. [tark. 224]

2 JAKSO

VARAINHOITO

33 artikla

Maksuajan kulumisen keskeyttäminen

1.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 90 artiklan 4 kohdan mukaan komissio voi keskeyttää maksuajan kulumisen maksatushakemuksen osalta kokonaan tai osittain, jos saadaan todisteita siitä, että jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta YKP:n mukaisia sääntöjä

  , joilla osoitetaan, että jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta YKP:n mukaisia sääntöjä tai asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  siten, että tämä voi vaikuttaa maksatushakemukseen sisältyviin menoihin, joita varten välimaksua on pyydetty. [tark. 225]

2.   Ennen 1 kohdassa tarkoitettua keskeyttämistä komissio ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle noudattamatta jättämisen todisteista ja antaa jäsenvaltiolle tilaisuuden esittää huomautuksensa kohtuullisen ajan kuluessa.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun keskeyttämisen on oltava oikeasuhtainen sääntöjen noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 52 artiklan mukaisesti 1 kohdassa tarkoitetun noudattamatta jättämisen määrittelyä varten.

34 artikla

Maksujen keskeyttäminen

1.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 91 artiklan 3 kohdan mukaan komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla keskeytetään kaikkien välimaksujen tai osan niistä maksatus, jos jäsenvaltio on jättänyt vakavalla tavalla noudattamatta YKP:n mukaisia sääntöjä
  tai asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  siten, että tämä voi vaikuttaa maksatushakemukseen sisältyviin menoihin, joita varten välimaksua on pyydetty. [tark. 226]

2.   Ennen 1 kohdassa tarkoitettua keskeyttämistä komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle katsovansa sen jättäneen vakavalla tavalla noudattamatta YKP:n mukaisia sääntöjä ja antaa jäsenvaltiolle tilaisuuden esittää huomautuksensa kohtuullisen ajan kuluessa.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun lykkäämisen on oltava oikeasuhtainen sääntöjen noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 52 artiklan mukaisesti 1 kohdassa tarkoitetun vakavan noudattamatta jättämisen määrittelyä varten.

35 artikla

Jäsenvaltioiden tekemät rahoitusoikaisut

1.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 97 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on sovellettava rahoitusoikaisuja, jos tämän asetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita ei noudateta.

2.   Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa tarkoitettuja rahoitusoikaisuja tehtäessä määritettävä oikaisun määrä, jonka on oltava oikeassa suhteessa tuensaajan rikkomuksen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen ja EMKR

  EMKVR
  :n rahoitusosuuden merkitykseen tuensaajan taloudelliselle toiminnalle.

36 artikla

Komission tekemät rahoitusoikaisut

1.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 98 artiklan 5 kohdan mukaan komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä rahoitusoikaisuista, joilla peruutetaan ohjelmalle myönnetty unionin rahoitusosuus kokonaan tai osittain, jos komissio tarvittavan tutkinnan jälkeen päätyy siihen, että

| a) | tapaukset, joissa tuensaaja ei noudata 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita eikä jäsenvaltio ole oikaissut niitä ennen tämän kohdan mukaisen oikaisumenettelyn aloittamista, vaikuttavat maksatushakemukseen sisältyviin menoihin; |
| --- | --- |

a)

tapaukset, joissa tuensaaja ei noudata 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita eikä jäsenvaltio ole oikaissut niitä ennen tämän kohdan mukaisen oikaisumenettelyn aloittamista, vaikuttavat maksatushakemukseen sisältyviin menoihin;

| b) | tapaukset, joissa jäsenvaltio on jättänyt vakavalla tavalla noudattamatta YKP:n sääntöjä
  tai asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  , mikä on johtanut 34 artiklan mukaiseen maksujen keskeyttämiseen eikä asianomainen jäsenvaltio edelleenkään pysty osoittamaan, että se on toteuttanut tarpeelliset korjaavat toimet varmistaakseen sovellettavien sääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon valvonnan tulevaisuudessa, vaikuttavat maksatushakemukseen sisältyviin menoihin. [tark. 227] |
| --- | --- |

b)

tapaukset, joissa jäsenvaltio on jättänyt vakavalla tavalla noudattamatta YKP:n sääntöjä
  tai asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  , mikä on johtanut 34 artiklan mukaiseen maksujen keskeyttämiseen eikä asianomainen jäsenvaltio edelleenkään pysty osoittamaan, että se on toteuttanut tarpeelliset korjaavat toimet varmistaakseen sovellettavien sääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon valvonnan tulevaisuudessa, vaikuttavat maksatushakemukseen sisältyviin menoihin. [tark. 227]

2.   Komissio päättää oikaisun määrästä ottaen huomioon jäsenvaltion tai tuensaajan YKP:n sääntöjen
  tai asiaankuuluvan EU:n ympäristölainsäädännön
  vakavan noudattamatta jättämisen luonteen, vakavuuden, keston ja toistuvuuden sekä EMKR

  EMKVR
  :n rahoitusosuuden merkityksen asianomaisen tuensaajan taloudelliselle toiminnalle. [tark. 228]

3.   Jos niiden menojen tarkka laskeminen ei ole mahdollista, jotka ovat yhteydessä siihen, ettei jäsenvaltio ole noudattanut YKP:n sääntöjä
  tai asiaankuuluvaa EU:n ympäristölainsäädäntöä
  , komissio soveltaa kiinteämääräistä tai ekstrapoloitua rahoitusoikaisua 4 kohdan mukaisesti. [tark. 229]

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritetään sovellettavan rahoitusoikaisun suuruuden määrittämisperusteet sekä kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteet.

3 JAKSO

SEURANTA JA RAPORTOINTI

37 artikla

Seuranta- ja arviointikehys

1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan EMKR

  EMKVR
  :n edistymisestä 4 artiklassa säädettyjen toimintalinjojen toteuttamisessa, esitetään liitteessä I.

2.   Jotta varmistetaan tehokas arviointi siitä, miten EMKR

  EMKVR
  edistyy toimintalinjojensa toteutuksessa, komissiolle siirretään valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen I muuttamisesta, jotta indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa tai täydentää ja tähän asetukseen voidaan lisätä säännökset seuranta- ja arviointikehyksen perustamisesta.

38 artikla

Vuotuinen tuloksellisuuskertomus

1.   Asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 36 artiklan 6 kohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuotuinen tuloksellisuuskertomus viimeistään kuukautta ennen vuotuista tarkastelukokousta. Ensimmäinen kertomus on toimitettava vuonna 2023 ja viimeinen vuonna 2029.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on kuvailtava edistyminen ohjelman täytäntöönpanossa sekä asetuksen (EU) N:o [yhteisistä säännöksistä annettu asetus] 12 artiklassa tarkoitettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siinä on kuvailtava seikkoja, jotka mahdollisesti vaikuttavat muiden ohjelmien suoritustasoon sekä toimenpiteitä näiden seikkojen käsittelemiseksi.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu kertomus tutkitaan vuotuisessa tarkastelukokouksessa asetuksen (EU) N:o [yleisistä säännöksistä annettu asetus] 36 artiklan mukaisesti.

3 a.
     
  Kunkin jäsenvaltion on julkaistava 1 kohdassa tarkoitettu kertomus sekä alkuperäisellä kielellä että jollakin komission työkielistä. [tark. 230]

3 b.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu kertomus julkaistaan järjestelmällisesti komission verkkosivustolla. [tark. 231]

3 c.
     
  Kukin jäsenvaltio ja komissio julkaisevat raportteja parhaista käytännöistä omilla verkkosivustoillaan. [tark. 232]

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen esittämistä koskevat säännöt. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4 a.
     
  Komissio julkaisee kaikki 7 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen liittyvät merkitykselliset asiakirjat. [tark. 233]

III OSASTO

SUORAAN JA VÄLILLISESTI HALLINNOITAVA TUKI

39 artikla

Maantieteellinen soveltamisala

Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, tämän osaston mukaista tukea voidaan myöntää myös toimiin, jotka toteutetaan unionin alueen ulkopuolella, lukuun ottamatta teknistä apua.

I LUKU

Toimintalinja 1: Kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen

40 artikla

YKP:n täytäntöönpano

EMKR

  EMKVR
  tukee YKP:n täytäntöönpanoa seuraavin keinoin:

| a) | tieteellisten lausuntojen ja tietämyksen tarjoaminen moitteetonta ja tehokasta kalastuksenhoitoa koskevien päätösten edistämiseksi yhteisessä kalastuspolitiikassa, myös asiantuntijoiden osallistumisella tieteellisten elinten työskentelyyn; |
| --- | --- |

a)

tieteellisten lausuntojen ja tietämyksen tarjoaminen moitteetonta ja tehokasta kalastuksenhoitoa koskevien päätösten edistämiseksi yhteisessä kalastuspolitiikassa, myös asiantuntijoiden osallistumisella tieteellisten elinten työskentelyyn;

| a a) | Horisontti Eurooppa -tutkimus- ja kehittämisohjelman varojen käyttäminen mahdollisimman paljon kalastus- ja vesiviljelyalan tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimien tukemiseen ja edistämiseen; [tark. 234] |
| --- | --- |

a a)

Horisontti Eurooppa -tutkimus- ja kehittämisohjelman varojen käyttäminen mahdollisimman paljon kalastus- ja vesiviljelyalan tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimien tukemiseen ja edistämiseen; [tark. 234]

| b) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 36 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetyn kalastuksenvalvontajärjestelmän kehittäminen ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 36 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetyn kalastuksenvalvontajärjestelmän kehittäminen ja täytäntöönpano;

| c) | niiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 43 artiklan mukaisten neuvoa-antavien toimikuntien toiminta, joiden tavoitteena on olla osa YKP:tä ja tukea sitä; |
| --- | --- |

c)

niiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 43 artiklan mukaisten neuvoa-antavien toimikuntien toiminta, joiden tavoitteena on olla osa YKP:tä ja tukea sitä;

| d) | kalastusalan kansainvälisille järjestöille maksettavat vapaaehtoiset rahoitusosuudet asetuksen (EU) N:o 1380/2013 29 artiklan ja 30 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

kalastusalan kansainvälisille järjestöille maksettavat vapaaehtoiset rahoitusosuudet asetuksen (EU) N:o 1380/2013 29 artiklan ja 30 artiklan mukaisesti.

41 artikla

Merten puhtauden ja terveyden edistäminen

1.   EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää merten puhtauden ja terveyden edistämiseen muun muassa direktiivin 2008/56/EY täytäntöönpanoa tukevilla toimilla sekä toimilla, joilla varmistetaan yhdenmukaisuus ympäristön hyvän tilan saavuttamisen kanssa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 5 kohdan j alakohdan mukaisesti, sekä muoveja kiertotaloudessa koskevan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanoa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen on oltava yhdenmukaista unionin ympäristölainsäädännön kanssa, erityisesti direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn ympäristön hyvän tilan saavuttamista koskevan tavoitteen kanssa.

II LUKU

Toimintalinja 2: Unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän
  kalastuksen,
  vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla [tark. 235]

kalastuksen,

[tark. 235]

42 artikla

Markkinatietous

EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevan markkinatietouden kehittämistä ja levittämistä koskeviin komission toimiin asetuksen (EU) N:o 1379/2013 42 artiklan mukaisesti
  eli perustamalla vesiviljelyä koskeva tilastotietoverkko (ASIN-RISA)
  . [tark. 236]

III LUKU

Toimintalinja 3: Kestävän sinisen talouden kasvun

  asianmukaisten edellytysten
  mahdollistaminen ja
  vauraiden rannikkoyhteisöjen
  terveen meriympäristön
  edistäminen
  vauraita rannikkoyhteisöjä varten [tark. 237]

kasvun

asianmukaisten edellytysten

vauraiden rannikkoyhteisöjen

terveen meriympäristön

vauraita rannikkoyhteisöjä varten

43 artikla

Meripolitiikka ja kestävän sinisen talouden kehittäminen


  ja ekologisten rajojen puitteissa kehittyvän sinisen talouden kehittäminen merellä ja makeassa vedessä [tark. 238]

EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää meripolitiikan täytäntöönpanoon
  ja kestävän sinisen talouden kehittämiseen
  seuraavin keinoin: [tark. 239]

| a) | kestävän, vähähiilisen ja ilmastokestävän sinisen talouden

  ja ekologisten rajojen puitteissa merellä ja makeassa vedessä kehitettävän sinisen talouden, joka varmistaa ihmisten ja ympäristön hyvinvoinnin,
  edistäminen; [tark. 240] |
| --- | --- |

a)

kestävän, vähähiilisen ja ilmastokestävän sinisen talouden

  ja ekologisten rajojen puitteissa merellä ja makeassa vedessä kehitettävän sinisen talouden, joka varmistaa ihmisten ja ympäristön hyvinvoinnin,
  edistäminen; [tark. 240]

| a a) | meriekosysteemien monimuotoisuuden, tuottavuuden, kestävyyden ja luontaisen arvon palauttaminen, suojelu ja säilyttäminen; [tark. 241] |
| --- | --- |

a a)

meriekosysteemien monimuotoisuuden, tuottavuuden, kestävyyden ja luontaisen arvon palauttaminen, suojelu ja säilyttäminen; [tark. 241]

| b) | meripolitiikan integroidun hallinnon ja hallinnoinnin edistäminen, myös merten aluesuunnittelulla, merialuestrategioilla ja alueellisella merialan yhteistyöllä

  , alueellisella merialan yhteistyöllä, unionin makroaluestrategioilla ja rajat ylittävällä yhteistyöllä
  ; [tark. 242] |
| --- | --- |

b)

meripolitiikan integroidun hallinnon ja hallinnoinnin edistäminen, myös merten aluesuunnittelulla, merialuestrategioilla ja alueellisella merialan yhteistyöllä

  , alueellisella merialan yhteistyöllä, unionin makroaluestrategioilla ja rajat ylittävällä yhteistyöllä
  ; [tark. 242]

| b a) | vastuullisen tuotannon ja kulutuksen, puhtaan teknologian, uusiutuvien energialähteiden ja kiertotalouden mukaisten materiaalivirtojen edistäminen; [tark. 243] |
| --- | --- |

b a)

vastuullisen tuotannon ja kulutuksen, puhtaan teknologian, uusiutuvien energialähteiden ja kiertotalouden mukaisten materiaalivirtojen edistäminen; [tark. 243]

| c) | tutkimuksen, innovoinnin ja teknologian siirron ja käyttöönoton edistäminen kestävässä sinisessä taloudessa, mukaan lukien Euroopan meripoliittinen seurantakeskus ja tietoverkko (EMODnet)
  sekä muut tietoverkot, jotka koskevat makeaa vettä, jotta voidaan varmistaa, että kasvu ei kumoa teknologian ja tehokkuuden parantumista, että keskitytään kestävään taloudelliseen toimintaan, joka vastaa nykyisten ja tulevien sukupolvien tarpeita, ja että kehitetään kiertotalouteen siirtymisessä tarvittavia välineitä ja valmiuksia muoveja kiertotaloudessa koskevan eurooppalaisen strategian mukaisesti
  ; [tark. 244] |
| --- | --- |

c)

tutkimuksen, innovoinnin ja teknologian siirron ja käyttöönoton edistäminen kestävässä sinisessä taloudessa, mukaan lukien Euroopan meripoliittinen seurantakeskus ja tietoverkko (EMODnet)
  sekä muut tietoverkot, jotka koskevat makeaa vettä, jotta voidaan varmistaa, että kasvu ei kumoa teknologian ja tehokkuuden parantumista, että keskitytään kestävään taloudelliseen toimintaan, joka vastaa nykyisten ja tulevien sukupolvien tarpeita, ja että kehitetään kiertotalouteen siirtymisessä tarvittavia välineitä ja valmiuksia muoveja kiertotaloudessa koskevan eurooppalaisen strategian mukaisesti
  ; [tark. 244]

| d) | merialan taitojen, valtamerten
  ja makean veden
  tuntemuksen ja kestävää sinistä taloutta koskevien sosioekonomisten
  ja ympäristöä koskevien
  tietojen jakamisen parantaminen; [tark. 245] |
| --- | --- |

d)

merialan taitojen, valtamerten
  ja makean veden
  tuntemuksen ja kestävää sinistä taloutta koskevien sosioekonomisten
  ja ympäristöä koskevien
  tietojen jakamisen parantaminen; [tark. 245]

| e) | hankejatkumoiden ja innovatiivisten rahoitusvälineiden kehittäminen; |
| --- | --- |

e)

hankejatkumoiden ja innovatiivisten rahoitusvälineiden kehittäminen;

| e a) | merten ja rannikkojen biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseen ja ennallistamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden tukeminen ja korvausten maksaminen kalastajille kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien keräämisestä merestä. [tark. 246] |
| --- | --- |

e a)

merten ja rannikkojen biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseen ja ennallistamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden tukeminen ja korvausten maksaminen kalastajille kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien keräämisestä merestä. [tark. 246]

43 a artikla

Investointipäätökset sinisessä taloudessa

Sinisen talouden mukaisia investointipäätöksiä olisi tuettava parhailla saatavissa olevilla tieteellisillä lausunnoilla, jotta voidaan välttää pitkän aikavälin kestävyyden vaarantavat haitalliset ympäristövaikutukset. Jos ei ole riittävästi tietoa, on sovellettava ennalta varautuvaa lähestymistapaa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, koska muuten voidaan ryhtyä mahdollisesti haitallisia vaikutuksia aiheuttaviin toimiin. [tark. 247]

IV LUKU

Toimintalinja 4: Kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen

44 artikla

Merellinen turvallisuus ja merivalvonta

EMKR

  EMKVR
  :n tukea voidaan myöntää merellisen turvallisuuden ja merivalvonnan edistämiseen muun muassa tietojen jakamisella, merivartiostojen ja viranomaisten yhteistyöllä sekä torjumalla rikollisuutta ja laitonta toimintaa merellä.

45 artikla

Kansainvälinen valtamerten hallinnointi

EMKR

  EMKVR
  tukee valtamerten kansainvälisen hallinnointipolitiikan täytäntöönpanoa seuraavin keinoin:

| a) | vapaaehtoiset rahoitusosuudet valtamerten hallinnoinnin alalla toimiville kansainvälisille organisaatioille; |
| --- | --- |

a)

vapaaehtoiset rahoitusosuudet valtamerten hallinnoinnin alalla toimiville kansainvälisille organisaatioille;

| b) | vapaaehtoinen osallistuminen ja koordinointi kansainvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä organisaatioissa, elimissä ja instituutioissa Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten, järjestelyjen ja kumppanuuksien puitteissa; |
| --- | --- |

b)

vapaaehtoinen osallistuminen ja koordinointi kansainvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä organisaatioissa, elimissä ja instituutioissa Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten, järjestelyjen ja kumppanuuksien puitteissa;

| c) | valtamerikumppanuuksien toteuttaminen unionin ja valtamerialan toimijoiden kesken; |
| --- | --- |

c)

valtamerikumppanuuksien toteuttaminen unionin ja valtamerialan toimijoiden kesken;

| d) | sellaisten asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten, järjestelyjen ja välineiden täytäntöönpano, joiden tavoitteena on edistää valtamerten parempaa hallinnointia, sekä sellaisten toimien, toimenpiteiden, välineiden ja tietämyksen kehittäminen, jotka mahdollistavat turvalliset, turvatut, puhtaat ja kestävästi hoidetut valtameret; |
| --- | --- |

d)

sellaisten asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten, järjestelyjen ja välineiden täytäntöönpano, joiden tavoitteena on edistää valtamerten parempaa hallinnointia, sekä sellaisten toimien, toimenpiteiden, välineiden ja tietämyksen kehittäminen, jotka mahdollistavat turvalliset, turvatut, puhtaat ja kestävästi hoidetut valtameret;

| e) | kansainvälisten sopimusten, toimenpiteiden ja välineiden täytäntöönpano laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi

  LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi sekä toimenpiteet ja väline meriympäristöön kohdistuvien vaikutusten, erityisesti merilintujen, merinisäkkäiden ja merikilpikonnien tahattomien saaliiden minimoimiseksi
  ; [tark. 248] |
| --- | --- |

e)

kansainvälisten sopimusten, toimenpiteiden ja välineiden täytäntöönpano laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi

  LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi sekä toimenpiteet ja väline meriympäristöön kohdistuvien vaikutusten, erityisesti merilintujen, merinisäkkäiden ja merikilpikonnien tahattomien saaliiden minimoimiseksi
  ; [tark. 248]

| f) | valtameritutkimusta ja -tietoa koskeva kansainvälinen yhteistyö ja valtameritutkimuksen ja -tiedon kehittäminen. |
| --- | --- |

f)

valtameritutkimusta ja -tietoa koskeva kansainvälinen yhteistyö ja valtameritutkimuksen ja -tiedon kehittäminen.

45 a artikla

Valtamerten puhdistaminen

EMKVR:stä tuetaan sellaisten toimien toteuttamista, joiden avulla voidaan puhdistaa meriä ja valtameriä kaikenlaisesta jätteestä ja ensisijaisesti muoveista, ”muovimantereista” ja vaarallisista tai radioaktiivisista jätteistä. [tark. 249 ja tark. 300]

V LUKU

Suoran ja välillisen hallinnoinnin mukaista täytäntöönpanoa koskevat säännöt

46 artikla

Unionin rahoituksen muodot

1.   EMKR

  EMKVR
  :stä voidaan myöntää rahoitusta jossakin asetuksessa (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] säädetyistä muodoista, erityisesti hankintoina mainitun asetuksen VII osaston mukaisesti tai avustuksina mainitun asetuksen VIII osaston mukaisesti. Lisäksi voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat 47 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusta yhdistäviin toimiin.

2.   Avustusehdotusten arvioinnin voivat suorittaa riippumattomat asiantuntijat.

2 a.
     
  Tähän asetukseen liittyviä maksumenettelyjä olisi nopeutettava, jotta vähennetään kalastajiin kohdistuvia taloudellisia rasitteita. Komissio arvioi nykyistä suorituskykyä parantaakseen ja nopeuttaakseen maksuprosessia. [tark. 250]

47 artikla

Rahoitusta yhdistävät toimet

EMKR

  EMKVR
  :n rahoitusta yhdistävät toimet on toteutettava asetuksen (EU) N:o [InvestEU-asetus] ja asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] X osaston mukaisesti.
  Neljän kuukauden kuluessa siitä, kun tämä asetus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, komissio esittää jäsenvaltioille yksityiskohtaiset ohjeet, jotka koskevat rahoitusta yhdistävien toimien toteuttamista kansallisissa toimintaohjelmissa EMKR:n mukaisesti, ja kiinnittää erityistä huomiota paikallisten toimijoiden paikallisessa kehittämisessä toteuttamiin rahoitusta yhdistäviin toimiin. [tark. 251]

48 artikla

Arviointi

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.   Asetuksen III osaston mukaisen tuen väliarviointi on suoritettava heti kun täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun tuen täytäntöönpano on käynnistynyt.
  Arviointi toteutetaan komission kertomuksen muodossa, ja siinä arvioidaan yksityiskohtaisesti kaikkia täytäntöönpanoon liittyviä erityisiä näkökohtia. [tark. 252]

3.   Komissio suorittaa III osaston mukaisen tuen lopullisen arvioinnin täytäntöönpanon päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua täytäntöönpanon päättymisestä.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa

  2 ja 3 kohdassa tarkoitetut arviointikertomukset
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. [tark. 253]

4 a.
     
  Komissio voi tarvittaessa ehdottaa muutoksia tähän asetukseen 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella. [tark. 254]

49 artikla

Tarkastukset

Henkilöiden tai yhteisöjen – myös muiden kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamien henkilöiden ja yhteisöjen – tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 127 artiklan mukaisesti.

50 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat EMKR

  EMKVR
  :ää ja sen toimia ja tuloksia. EMKR

  EMKVR
  :lle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 4 artiklassa tarkoitettuihin EMKR

  EMKVR
  :n toimintalinjoihin.

51 artikla

Tukikelpoiset yhteisöt

1.   Asetuksen (EU) N:o [unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu asetus] 197 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden lisäksi sovelletaan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja tukikelpoisuusperusteita.

2.   Tukikelpoisia ovat seuraavat yhteisöt:

| a) | oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon
  , merentakaiseen maahan tai merentakaiselle alueelle
  tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka mainitaan työohjelmassa 3 ja 4 kohdassa vahvistetuin edellytyksin; [tark. 255] |
| --- | --- |

a)

oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon
  , merentakaiseen maahan tai merentakaiselle alueelle
  tai sellaiseen kolmanteen maahan, joka mainitaan työohjelmassa 3 ja 4 kohdassa vahvistetuin edellytyksin; [tark. 255]

| b) | mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti
  , ammattialan järjestöt mukaan luettuna,
  tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö. [tark. 256] |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti
  , ammattialan järjestöt mukaan luettuna,
  tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö. [tark. 256]

3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, vastaavat periaatteessa omista osallistumiskustannuksistaan.

IV OSASTO

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

52 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2027 saakka 12, 17, 21, 33, 34, 36, 37 ja 55 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12, 17, 21, 33, 34, 36, 37 ja 55 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 12, 17, 21, 33, 34, 36, 37 tai 55 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

53 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa meri- ja kalatalousrahaston komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (45) tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4

  5
  artiklaa. [tark. 257]

V OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

54 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan asetus (EU) N:o 508/2014 1 päivästä tammikuuta 2021.

2.   Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

55 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Jotta helpotetaan siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta tukijärjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti komission asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla hyväksymä tuki voidaan liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea.

2.   Tämän asetuksen estämättä asianomaisia toimia voidaan jatkaa tai muuttaa niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 508/2014, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.

3.   Asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla tehdyt hakemukset pysyvät edelleen voimassa.

56 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 104.

1

(2)  EUVL C 361, 5.10.2018, s. 9.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

3

(4)  EUVL C [...], [...], s. [...].

4

(5)  EUVL C [...], [...], s. [...].

5

(6)  EUVL C [...], [...], s. [...].

6

(7)  EUVL C [...], [...], s. [...].

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta (EUVL L 157, 20.6.2017, s. 1).

10

(11)  COM(2017)0623.

11

COM(2017)0623.

(12)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

12

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (EYVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

13

(14)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7) .

15

(16)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

16

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

(17)  COM(2018)0028.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).

18

(19)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).

19

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).

(20)  Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

20

(21)  JOIN(2016)0049.

21

(22)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus, tehty 13 päivänä huhtikuuta 2016, paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

24

(25)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

25

(26)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11).

29

(30)  EUVL C [...], [...], s. [...].

30

(31)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/429, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 652/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä, neuvoston direktiivien 98/56/EY, 2000/29/EY ja 2008/90/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 882/2004, (EY) N:o 396/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä neuvoston päätösten 66/399/ETY, 76/894/ETY ja 2009/470/EY kumoamisesta (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 1).

35

(36)  
  Komission asetus (EY) N:o 665/2008, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 186, 15.7.2008, s. 3).

36

Komission asetus (EY) N:o 665/2008, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 186, 15.7.2008, s. 3).

(37)  
  Komission päätös 2010/93/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudeksi 2011–2013 (tiedoksiannettu numerolla C(2009)10121) (EUVL L 41, 16.2.2010, s. 8).

37

Komission päätös 2010/93/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudeksi 2011–2013 (tiedoksiannettu numerolla C(2009)10121) (EUVL L 41, 16.2.2010, s. 8).

(38)  
  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (EUVL L 207, 1.8.2016, s. 113).

38

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (EUVL L 207, 1.8.2016, s. 113).

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/89/EU, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, merten aluesuunnittelun puitteista (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135).

39

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1).

40

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1625, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 77).

41

(42)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1626, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 80).

42

(43)  
  Näitä lukuja on mukautettava 5 artiklan 1 kohdassa sovittujen lukujen mukaisesti.

43

Näitä lukuja on mukautettava 5 artiklan 1 kohdassa sovittujen lukujen mukaisesti.

(44)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1565, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, kalastusmahdollisuuksien myöntämisestä EU:n vesillä Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lipun alla purjehtiville kalastusaluksille Ranskan Guyanan edustalla sijaitsevalla talousvyöhykkeellä koskevan julkilausuman hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 244, 14.9.2015, s. 55).

44

(45)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

45

LIITE I

YHTEISET INDIKAATTORIT

| TOIMINTALINJA | INDIKAATTORI |
| --- | --- |
| Kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen | Kestävän enimmäistuoton tasolla arvioituihin kantoihin perustuvien purettujen saaliiden määrän kehitys |
| Unionin kalastuslaivaston kannattavuuden
  ja työllisyyden
  kehitys [tark. 260] |
| Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla

  Meriympäristön suojelua koskevassa toimintasuunnitelmassa meristrategiadirektiivin mukaisesti vahvistettujen ympäristötavoitteiden noudattamisen taso tai, jos sitä ei ole, merkittävät myönteiset tulokset Natura 2000 -alueilla ja muilla meristrategiadirektiivin mukaisesti suojelluilla merialueilla, joilla
  toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä [tark. 261] |
| Sähköisellä sijainti- ja saalisilmoituslaitteella varustettujen kalastusalusten prosenttiosuus |
| Unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän
  kalastuksen,
  vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla [tark. 258] | Unionin vesiviljelytuotannon arvon ja määrän kehitys |
| Unionin kalastuslaivastojen kannattavuuden ja työllisyyden kehitys [tark. 262] |
| Purettujen saaliiden arvon ja määrän kehitys |
| Kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen

  rannikko- ja saariyhteisöjen
  edistäminen [tark. 259] | BKT:n kehitys NUTS 3 -merialueilla |
| Kestävän sinisen talouden työpaikkojen määrän kehitys (kokoaikaiseksi muutettuina) |
| Kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen | Eurooppalaista yhteistyötä merivartiostojen tehtävien alalla edistävien yhteisten operaatioiden lukumäärä |

TOIMINTALINJA

INDIKAATTORI

Kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen

Kestävän enimmäistuoton tasolla arvioituihin kantoihin perustuvien purettujen saaliiden määrän kehitys

Unionin kalastuslaivaston kannattavuuden
  ja työllisyyden
  kehitys [tark. 260]

Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla

  Meriympäristön suojelua koskevassa toimintasuunnitelmassa meristrategiadirektiivin mukaisesti vahvistettujen ympäristötavoitteiden noudattamisen taso tai, jos sitä ei ole, merkittävät myönteiset tulokset Natura 2000 -alueilla ja muilla meristrategiadirektiivin mukaisesti suojelluilla merialueilla, joilla
  toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä [tark. 261]

Sähköisellä sijainti- ja saalisilmoituslaitteella varustettujen kalastusalusten prosenttiosuus

Unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän
  kalastuksen,
  vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla [tark. 258]

Unionin vesiviljelytuotannon arvon ja määrän kehitys

Unionin kalastuslaivastojen kannattavuuden ja työllisyyden kehitys [tark. 262]

Purettujen saaliiden arvon ja määrän kehitys

Kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen

  rannikko- ja saariyhteisöjen
  edistäminen [tark. 259]

BKT:n kehitys NUTS 3 -merialueilla

Kestävän sinisen talouden työpaikkojen määrän kehitys (kokoaikaiseksi muutettuina)

Kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen

Eurooppalaista yhteistyötä merivartiostojen tehtävien alalla edistävien yhteisten operaatioiden lukumäärä

LIITE II

TUEN KOHTEET YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVASSA HALLINNOINNISSA

| TOIMINTALINJA | TUEN KOHDE | TUEN KOHTEEN TYYPPI (rahoitussuunnitelmassa käytettävä nimikkeistö) | YHTEISRAHOITUKSEN ENIMMÄISOSUUS


  (% tukikelpoisista julkisista menoista) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14 artiklan 1 kohta

  Ympäristöä, taloutta, sosiaalisia näkökohtia ja työllisyyttä koskevien YKP:n tavoitteiden saavuttaminen | 1.1 | 75 % |
| 1 | 16 artikla

  Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin | 1.1 | 75 
  85
   % [tark. 263] |
| 1 | 17 artiklan 1 kohta

  Kalastuksenhoito ja kalastuslaivastojen hallinnointi | 1.1 | 75 % |
| 1 | 17 artiklan 2 kohta

  Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen | 1.2 | 50 % |
| 1 | 18 artikla

  Kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen | 1.2 | 50 % |
| 1 | 19 artikla

  Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta | 1.3 | 85 % |
| 1 | 20 artikla

  Tietojen keruu ja käsittely kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten | 1.3 | 85 % |
| 1 | 21 artikla

  Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen | 1.4 | 100 % |
| 1 | 22 artikla

  Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen | 1.5 | 85 % |
| 2 | 23 artikla

  Vesiviljely | 2.1 | 75

  85
   % |
| 2 | Kalatalous | 2.1 | 75 % [tark. 264] |
| 2 | 23 a artikla




  Vesiviljelyä koskeva tilastotietoverkko | X | 75 % [tark. 265] |
| 2

  3 | 24 artikla

  Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitäminen | 2.1 | 3.1 |

TOIMINTALINJA

TUEN KOHDE

TUEN KOHTEEN TYYPPI (rahoitussuunnitelmassa käytettävä nimikkeistö)

YHTEISRAHOITUKSEN ENIMMÄISOSUUS

(% tukikelpoisista julkisista menoista)

1

14 artiklan 1 kohta

Ympäristöä, taloutta, sosiaalisia näkökohtia ja työllisyyttä koskevien YKP:n tavoitteiden saavuttaminen

1.1

75 %

1

16 artikla

Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin

1.1

75 
  85
   % [tark. 263]

1

17 artiklan 1 kohta

Kalastuksenhoito ja kalastuslaivastojen hallinnointi

1.1

75 %

1

17 artiklan 2 kohta

Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen

1.2

50 %

1

18 artikla

Kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen

1.2

50 %

1

19 artikla

Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta

1.3

85 %

1

20 artikla

Tietojen keruu ja käsittely kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten

1.3

85 %

1

21 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen

1.4

100 %

1

22 artikla

Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

1.5

85 %

2

23 artikla

Vesiviljely

2.1

75

  85
   %

2

Kalatalous

2.1

75 % [tark. 264]

2

23 a artikla

Vesiviljelyä koskeva tilastotietoverkko

X

75 % [tark. 265]

2

  3

24 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitäminen

2.1

75 % [tark. 266]

2

  3

25 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus

| 2.1 | 3.1 |
| --- | --- |

2.1

75 % [tark. 267]

3

26 artikla

Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen

3.1

75 %

3

27 artikla

Meriosaaminen

3.1

75 %

4

28 artikla

Merivalvonta

4.1

75 %

4

29 artikla

Merivartiostojen yhteistyö

4.1

75 %

Tekninen apu

5.1

75 %

LIITE III

ERITYISET ENIMMÄISTUKI-INTENSITEETIT YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVASSA HALLINNOINNISSA

| RIVIN NUMERO | TUEN KOHDE TAI TOIMEN TYYPPI | ENIMMÄISTUKI-INTENSITEETTI |
| --- | --- | --- |
| 1 | 16 artikla
  Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin | 30 
  55
   % [tark. 268] |
| 2 | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa edistävät toimet:






  — | pyydysten koko- tai lajivalikoivuutta parantavat toimet; |

RIVIN NUMERO

TUEN KOHDE TAI TOIMEN TYYPPI

ENIMMÄISTUKI-INTENSITEETTI

1

16 artikla

Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin

30 
  55
   % [tark. 268]

2

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa edistävät toimet:

—

pyydysten koko- tai lajivalikoivuutta parantavat toimet;

| — | kalasatamien, huutokauppahallien, purkupaikkojen ja kalastussuojien infrastruktuuria parantavat toimet tahattomien saaliiden purkamisen ja varastoinnin helpottamiseksi; |
| --- | --- |

—

kalasatamien, huutokauppahallien, purkupaikkojen ja kalastussuojien infrastruktuuria parantavat toimet tahattomien saaliiden purkamisen ja varastoinnin helpottamiseksi;

| — | kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden kaupan pitämistä asetuksen (EU) N:o 1379/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti helpottavat toimet. |
| --- | --- |

—

kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden kaupan pitämistä asetuksen (EU) N:o 1379/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti helpottavat toimet.

75 %

3

Terveyttä, turvallisuutta ja työoloja kalastusaluksilla parantavat toimet

75 %

4

Toimet syrjäisimmillä alueilla

85 %

5

Toimet syrjäisillä
  Irlannin saarilla,
  Kreikan saarilla ja Kroatian saarilla Dugi Otok, Vis, Mljet ja Lastovo [tark. 269]

85 %

6

19 artikla

Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta

85 %

7

Pienimuotoiseen rannikkokalastukseen liittyvät toimet (myös valvonta ja täytäntöönpanon valvonta)

100 %

8

Jos tuensaaja on julkisoikeudellinen elin tai perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottava yritys, kun tuki myönnetään tällaisten palvelujen tuottamiseen

100 %

9

17 artiklan 2 kohta

Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen

100 %

10

18 artikla

Kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen

100 %

11

20 artikla

Tietojen keruu ja käsittely kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten

100 %

12

21 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen

100 %

13

27 artikla

Meriosaaminen

100 %

14

28 artikla

Merivalvonta

100 %

15

29 artikla

Merivartiostojen yhteistyö

100 %

16

Toimet, jotka liittyvät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaiseen jäsenvaltioiden väliseen kalastusmahdollisuuksien vaihtoon käytettävien läpinäkyvien järjestelmien suunnitteluun, kehittämiseen, seurantaan, arviointiin tai hallinnointiin

100 %

16 a

Yhteishankkeiden edunsaajien toteuttamat toimet

60 % [tark. 270]

16 b

Toimialakohtaisen organisaation, tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden liiton toteuttamat toimet

75 % [tark. 271]

LIITE IV

YMPÄRISTÖÖN JA ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVIÄ TAVOITTEITA KOSKEVAN TUEN LASKEMISESSA KÄYTETTÄVÄT KERTOIMET

| TUEN KOHDE | OHJELMASSA KÄYTETTÄVÄ NIMIKKEISTÖ | Ilmastonmuutokseen liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin | Ympäristöön liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimintalinjan 1 menot: Kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen | |
| 14 artiklan 1 kohta

  Ympäristöä, taloutta, sosiaalisia näkökohtia ja työllisyyttä koskevien YKP:n tavoitteiden saavuttaminen | 1.1 | 40 % | 100 % ympäristötavoitteisiin liittyvien menojen osalta
  0 % muiden tavoitteiden osalta |
| 16 artikla

  Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin | 1.1 | 0 % (*1) | 0 % menoista, jotka liittyvät nuoren kalastajan ensimmäisen kalastusaluksen hankintaan
  40 % menoista, jotka liittyvät pääkoneen tai apukoneen korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen |
| 17 artiklan 1 kohta

  Kalastuksenhoito ja kalastuslaivastojen hallinnointi | 1.1 | 0 % | 0 % |
| 17 artiklan 2 kohta

  Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen | 1.2 | 100 %, jos tuki saadaan romuttamalla kalastusalus
  0 % (*1), jos tuki saadaan kalastusalukseen muuta toimintaa kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten tehtävillä jälkiasennuksilla | 0 % (*1) |
| 18 artikla

  Kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen | 1.2 | 40 % | 40 % |
| 19 artikla

  Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta | 1.3 | 0 % | 40 % |
| 20 artikla

  Tietojen keruu ja käsittely kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten | 1.3 | 0 % | 40

  50
  % [tark. 272] |
| 21 artikla

  Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen | 1.4 | 0 % | 0 % |
| 22 artikla

  Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen | 1.5 | 40 % | 100 % |
| 22 a artikla




  Muuttolintujen vaikutuksia vesiviljelyyn koskeva tieteellinen tutkimus ja tiedonkeruu | 2.1 | 0 % | 100 % [tark. 273] |
| Toimintalinjan 2 menot: Unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla | |
| 23 artikla

  Vesiviljely | 2.1 | 0 % (*1) | 40

  75
   % [tark. 274] |
| 24 artikla

  Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitäminen | 2.1 | 0 % | 0 
  20
  % [tark. 275] |
| 25 artikla

  Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus | 2.1 | 0 % (*1) | 0 % |
| Toimintalinjan 3 menot: Kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen edistäminen | |
| 26 artikla

  Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen | 3.1 | 0 % (*1) | 40 % |
| 27 artikla

  Meriosaaminen | 3.1 | 40 % | 100 % |
| Toimintalinjan 4 menot: Kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen | |
| 28 artikla

  Merivalvonta | 4.1 | 0 % | 0 % |
| 29 artikla

  Merivartiostojen yhteistyö | 4.1 | 0 % | 0 % |
| Teknisen avun menot | |
| Tekninen apu | 5.1 | 0 % (*1) | 0 % (*1) |

TUEN KOHDE

OHJELMASSA KÄYTETTÄVÄ NIMIKKEISTÖ

Ilmastonmuutokseen liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin

Ympäristöön liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin

Toimintalinjan 1 menot: Kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen

14 artiklan 1 kohta

Ympäristöä, taloutta, sosiaalisia näkökohtia ja työllisyyttä koskevien YKP:n tavoitteiden saavuttaminen

1.1

40 %

100 % ympäristötavoitteisiin liittyvien menojen osalta

0 % muiden tavoitteiden osalta

16 artikla

Investoinnit pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin

1.1

0 % (*1)

0 % menoista, jotka liittyvät nuoren kalastajan ensimmäisen kalastusaluksen hankintaan

40 % menoista, jotka liittyvät pääkoneen tai apukoneen korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen

17 artiklan 1 kohta

Kalastuksenhoito ja kalastuslaivastojen hallinnointi

1.1

0 %

0 %

17 artiklan 2 kohta

Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen

1.2

100 %, jos tuki saadaan romuttamalla kalastusalus

0 % (*1), jos tuki saadaan kalastusalukseen muuta toimintaa kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten tehtävillä jälkiasennuksilla

0 % (*1)

18 artikla

Kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen

1.2

40 %

40 %

19 artikla

Valvonta ja täytäntöönpanon valvonta

1.3

0 %

40 %

20 artikla

Tietojen keruu ja käsittely kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten

1.3

0 %

40

  50
  % [tark. 272]

21 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen

1.4

0 %

0 %

22 artikla

Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

1.5

40 %

100 %

22 a artikla

Muuttolintujen vaikutuksia vesiviljelyyn koskeva tieteellinen tutkimus ja tiedonkeruu

2.1

0 %

100 % [tark. 273]

Toimintalinjan 2 menot: Unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla

23 artikla

Vesiviljely

2.1

0 % (*1)

40

  75
   % [tark. 274]

24 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitäminen

2.1

0 %

0 
  20
  % [tark. 275]

25 artikla

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus

2.1

0 % (*1)

0 %

Toimintalinjan 3 menot: Kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen edistäminen

26 artikla

Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen

3.1

0 % (*1)

40 %

27 artikla

Meriosaaminen

3.1

40 %

100 %

Toimintalinjan 4 menot: Kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen

28 artikla

Merivalvonta

4.1

0 %

0 %

29 artikla

Merivartiostojen yhteistyö

4.1

0 %

0 %

Teknisen avun menot

Tekninen apu

5.1

0 % (*1)

0 % (*1)

---

(*1)  Jäsenvaltio voi ehdottaa ohjelmassaan, että taulukossa asteriskilla (*) merkittyyn tuen kohteeseen sovelletaan kerrointa 40 %, mikäli se voi osoittaa, että kyseinen tuen kohde on tapauksen mukaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tai siihen sopeutumiseen taikka ympäristöön liittyvien tavoitteiden kannalta merkityksellinen.

LIITE V

EUROOPAN MERI- JA KALATALOUSRAHASTON KOKONAISMÄÄRÄRAHAT KAUDELLE 2021–2027 JÄSENVALTIOITTAIN

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | YHTEENSÄ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 5 420 528 | 5 528 939 | 5 639 520 | 5 752 311 | 5 867 358 | 5 984 701 | 6 072 814 | 40 266 171 |
| BG | 11 435 037 | 11 663 737 | 11 897 017 | 12 134 959 | 12 377 660 | 12 625 203 | 12 811 085 | 84 944 698 |
| CZ | 4 039 229 | 4 120 014 | 4 202 416 | 4 286 465 | 4 372 195 | 4 459 635 | 4 525 295 | 30 005 249 |
| DK | 27 053 971 | 27 595 050 | 28 146 963 | 28 709 906 | 29 284 109 | 29 869 767 | 30 309 543 | 200 969 309 |
| DE | 28 513 544 | 29 083 814 | 29 665 502 | 30 258 817 | 30 863 998 | 31 481 253 | 31 944 754 | 211 811 682 |
| EE | 13 110 534 | 13 372 744 | 13 640 205 | 13 913 011 | 14 191 273 | 14 475 087 | 14 688 206 | 97 391 060 |
| IE | 19 165 423 | 19 548 731 | 19 939 714 | 20 338 511 | 20 745 284 | 21 160 173 | 21 471 716 | 142 369 552 |
| EL | 50 480 983 | 51 490 602 | 52 520 436 | 53 570 852 | 54 642 278 | 55 735 079 | 56 555 673 | 374 995 903 |
| ES | 150 831 009 | 153 847 625 | 156 924 643 | 160 063 158 | 163 264 447 | 166 529 604 | 168 981 438 | 1 120 441 924 |
| FR | 76 346 460 | 77 873 387 | 79 430 888 | 81 019 517 | 82 639 920 | 84 292 652 | 85 533 702 | 567 136 526 |
| HR | 32 804 523 | 33 460 613 | 34 129 839 | 34 812 441 | 35 508 695 | 36 218 841 | 36 752 095 | 243 687 047 |
| IT | 69 761 016 | 71 156 235 | 72 579 390 | 74 030 988 | 75 511 619 | 77 021 791 | 78 155 791 | 518 216 830 |
| CY | 5 156 833 | 5 259 970 | 5 365 171 | 5 472 475 | 5 581 926 | 5 693 560 | 5 777 387 | 38 307 322 |
| LV | 18 156 754 | 18 519 888 | 18 890 294 | 19 268 103 | 19 653 468 | 20 046 521 | 20 341 668 | 134 876 696 |
| LT | 8 236 376 | 8 401 103 | 8 569 129 | 8 740 512 | 8 915 324 | 9 093 623 | 9 227 510 | 61 183 577 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 5 076 470 | 5 177 999 | 5 281 561 | 5 387 193 | 5 494 938 | 5 604 832 | 5 687 353 | 37 710 346 |
| MT | 2 938 064 | 2 996 826 | 3 056 763 | 3 117 899 | 3 180 258 | 3 243 860 | 3 291 620 | 21 825 290 |
| NL | 13 182 316 | 13 445 962 | 13 714 887 | 13 989 186 | 14 268 972 | 14 554 340 | 14 768 625 | 97 924 288 |
| AT | 904 373 | 922 460 | 940 910 | 959 728 | 978 923 | 998 500 | 1 013 200 | 6 718 094 |
| PL | 68 976 348 | 70 355 873 | 71 763 020 | 73 198 291 | 74 662 268 | 76 155 454 | 77 276 699 | 512 387 953 |
| PT | 50 962 391 | 51 981 638 | 53 021 293 | 54 081 726 | 55 163 369 | 56 266 592 | 57 095 013 | 378 572 022 |
| RO | 21 868 723 | 22 306 097 | 22 752 228 | 23 207 276 | 23 671 425 | 24 144 835 | 24 500 321 | 162 450 905 |
| SI | 3 221 347 | 3 285 774 | 3 351 490 | 3 418 521 | 3 486 892 | 3 556 627 | 3 608 990 | 23 929 641 |
| SK | 2 049 608 | 2 090 600 | 2 132 413 | 2 175 061 | 2 218 563 | 2 262 933 | 2 296 250 | 15 225 428 |
| FI | 9 659 603 | 9 852 795 | 10 049 855 | 10 250 853 | 10 455 872 | 10 664 981 | 10 822 003 | 71 755 962 |
| SE | 15 601 692 | 15 913 725 | 16 232 007 | 16 556 649 | 16 887 785 | 17 225 527 | 17 479 140 | 115 896 525 |
| YHTEENSÄ | 714 953 155 | 729 252 201 | 743 837 554 | 758 714 409 | 773 888 819 | 789 365 971 | 800 987 891 | 5 311 000 000 |

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

YHTEENSÄ

BE

5 420 528

5 528 939

5 639 520

5 752 311

5 867 358

5 984 701

6 072 814

40 266 171

BG

11 435 037

11 663 737

11 897 017

12 134 959

12 377 660

12 625 203

12 811 085

84 944 698

CZ

4 039 229

4 120 014

4 202 416

4 286 465

4 372 195

4 459 635

4 525 295

30 005 249

DK

27 053 971

27 595 050

28 146 963

28 709 906

29 284 109

29 869 767

30 309 543

200 969 309

DE

28 513 544

29 083 814

29 665 502

30 258 817

30 863 998

31 481 253

31 944 754

211 811 682

EE

13 110 534

13 372 744

13 640 205

13 913 011

14 191 273

14 475 087

14 688 206

97 391 060

IE

19 165 423

19 548 731

19 939 714

20 338 511

20 745 284

21 160 173

21 471 716

142 369 552

EL

50 480 983

51 490 602

52 520 436

53 570 852

54 642 278

55 735 079

56 555 673

374 995 903

ES

150 831 009

153 847 625

156 924 643

160 063 158

163 264 447

166 529 604

168 981 438

1 120 441 924

FR

76 346 460

77 873 387

79 430 888

81 019 517

82 639 920

84 292 652

85 533 702

567 136 526

HR

32 804 523

33 460 613

34 129 839

34 812 441

35 508 695

36 218 841

36 752 095

243 687 047

IT

69 761 016

71 156 235

72 579 390

74 030 988

75 511 619

77 021 791

78 155 791

518 216 830

CY

5 156 833

5 259 970

5 365 171

5 472 475

5 581 926

5 693 560

5 777 387

38 307 322

LV

18 156 754

18 519 888

18 890 294

19 268 103

19 653 468

20 046 521

20 341 668

134 876 696

LT

8 236 376

8 401 103

8 569 129

8 740 512

8 915 324

9 093 623

9 227 510

61 183 577

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

5 076 470

5 177 999

5 281 561

5 387 193

5 494 938

5 604 832

5 687 353

37 710 346

MT

2 938 064

2 996 826

3 056 763

3 117 899

3 180 258

3 243 860

3 291 620

21 825 290

NL

13 182 316

13 445 962

13 714 887

13 989 186

14 268 972

14 554 340

14 768 625

97 924 288

AT

904 373

922 460

940 910

959 728

978 923

998 500

1 013 200

6 718 094

PL

68 976 348

70 355 873

71 763 020

73 198 291

74 662 268

76 155 454

77 276 699

512 387 953

PT

50 962 391

51 981 638

53 021 293

54 081 726

55 163 369

56 266 592

57 095 013

378 572 022

RO

21 868 723

22 306 097

22 752 228

23 207 276

23 671 425

24 144 835

24 500 321

162 450 905

SI

3 221 347

3 285 774

3 351 490

3 418 521

3 486 892

3 556 627

3 608 990

23 929 641

SK

2 049 608

2 090 600

2 132 413

2 175 061

2 218 563

2 262 933

2 296 250

15 225 428

FI

9 659 603

9 852 795

10 049 855

10 250 853

10 455 872

10 664 981

10 822 003

71 755 962

SE

15 601 692

15 913 725

16 232 007

16 556 649

16 887 785

17 225 527

17 479 140

115 896 525

YHTEENSÄ

714 953 155

729 252 201

743 837 554

758 714 409

773 888 819

789 365 971

800 987 891

5 311 000 000

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/139

---

P8_TA(2019)0344

Läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2018)0115 – C8-0104/2018 – 2018/0050(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0115), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0115),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0104/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0104/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 14. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 14. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden kannan tarkistuksina (A8-0005/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden kannan tarkistuksina (A8-0005/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tähän päätöslauselmaan liitetyn Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjassa yhdessä lopullisen säädöksen kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 103.

---

P8_TC1-COD(2018)0050

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/1022.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma

Euroopan parlamentti ja neuvosto aikovat peruuttaa valtuutukset hyväksyä teknisiä toimenpiteitä delegoiduilla säädöksillä tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti, kun ne hyväksyvät uuden teknisiä toimenpiteitä koskevan asetuksen, johon sisältyy valtuutus, joka kattaa samat toimenpiteet.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/142

---

P8_TA(2019)0345

Unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisääminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0212), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0212),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 21 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 21 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0153/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä tarkistusten muodossa annetun naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0436/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä tarkistusten muodossa annetun naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0436/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 78.

---

P8_TC1-COD(2018)0104

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/1157.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/144 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/144

---

P8_TA(2019)0346

Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta (COM(2018)0274 – C8-0196/2018 – 2018/0129(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0274), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0274),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan c alakohdan sekä 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0196/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan c alakohdan sekä 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0196/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 6. helmikuuta 2019 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 6. helmikuuta 2019 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A8-0008/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A8-0008/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 261.

(2)  EUVL C 168, 16.5.2019, s. 81.

---

P8_TC1-COD(2018)0129

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2019/1936.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/146 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/146

---

P8_TA(2019)0347

Yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote (PEPP) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (COM(2017)0343 – C8-0219/2017 – 2017/0143(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0343), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0343),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0219/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0219/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 13. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 13. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A8-0278/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A8-0278/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 139.

---

P8_TC1-COD(2017)0143

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/1238.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/148

---

P8_TA(2019)0348

Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (COM(2017)0253 – C8-0137/2017 – 2017/0085(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0253),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0137/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0137/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylähuoneen, Alankomaiden parlamentin alahuoneen, Puolan parlamentin alahuoneen ja Puolan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylähuoneen, Alankomaiden parlamentin alahuoneen, Puolan parlamentin alahuoneen ja Puolan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 6. joulukuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 6. joulukuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 30. marraskuuta 2017 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 30. marraskuuta 2017 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0270/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0270/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44.

(2)  EUVL C 164, 8.5.2018, s. 62.

---

P8_TC1-COD(2017)0085

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2019/1158.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/150 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/150

---

P8_TA(2019)0349

Unionin talousarvion suojaaminen tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0324),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0178/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0178/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 17. elokuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 17. elokuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnanvaliokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnanvaliokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0469/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0469/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 291, 17.8.2018, s. 1.

(2)  Tämä kanta vastaa 17. tammikuuta 2019 hyväksyttyjä tarkistuksia (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0038).

---

P8_TC1-COD(2018)0136

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Oikeusvaltioperiaate on yksi keskeisistä arvoista, joihin Euroopan unioni

  Unioni
  perustuu. Kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEU-sopimus”, 2 artiklassa todetaan, nämä arvot ovat yhteisiä jäsenvaltioille

  määrättyihin ja unionin jäsenyyden ehtoina oleviin yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Kuten SEU 2 artiklassa todetaan, nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo
  . [tark. 1] |
| --- | --- |

(1)

Oikeusvaltioperiaate on yksi keskeisistä arvoista, joihin Euroopan unioni

  Unioni
  perustuu. Kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEU-sopimus”, 2 artiklassa todetaan, nämä arvot ovat yhteisiä jäsenvaltioille

  määrättyihin ja unionin jäsenyyden ehtoina oleviin yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Kuten SEU 2 artiklassa todetaan, nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo
  . [tark. 1]

| (1 a) | Jäsenvaltioiden olisi noudatettava velvoitteitaan ja oltava esimerkkinä niiden todellisessa täyttämisessä. Niiden olisi myös edettävä kohti yhteistä oikeusvaltiokulttuuria yleismaailmallisena arvona, jota kaikki osapuolet soveltavat tasapuolisesti. Näiden periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen ja edistäminen on keskeinen edellytys eurooppalaisen hankkeen legitiimiydelle kokonaisuudessaan, ja se on keskeinen ehto rakennettaessa kansalaisten luottamusta unioniin ja varmistettaessa unionin politiikkatoimien tehokas täytäntöönpano. [tark. 2] |
| --- | --- |

(1 a)

Jäsenvaltioiden olisi noudatettava velvoitteitaan ja oltava esimerkkinä niiden todellisessa täyttämisessä. Niiden olisi myös edettävä kohti yhteistä oikeusvaltiokulttuuria yleismaailmallisena arvona, jota kaikki osapuolet soveltavat tasapuolisesti. Näiden periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen ja edistäminen on keskeinen edellytys eurooppalaisen hankkeen legitiimiydelle kokonaisuudessaan, ja se on keskeinen ehto rakennettaessa kansalaisten luottamusta unioniin ja varmistettaessa unionin politiikkatoimien tehokas täytäntöönpano. [tark. 2]

| (1 b) | SEU 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaan unionilla on mahdollisuus toimia suojatakseen perustuslaillista ydintään ja perustanaan olevia yhteisiä arvoja, talousarviota koskevat periaatteet mukaan luettuina. Jäsenvaltioilla, unionin toimielimillä, elimillä ja laitoksilla sekä ehdokasvaltioilla on velvollisuus kunnioittaa, suojella ja edistää näitä periaatteita ja arvoja, ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite. [tark. 3] |
| --- | --- |

(1 b)

SEU 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaan unionilla on mahdollisuus toimia suojatakseen perustuslaillista ydintään ja perustanaan olevia yhteisiä arvoja, talousarviota koskevat periaatteet mukaan luettuina. Jäsenvaltioilla, unionin toimielimillä, elimillä ja laitoksilla sekä ehdokasvaltioilla on velvollisuus kunnioittaa, suojella ja edistää näitä periaatteita ja arvoja, ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite. [tark. 3]

| (2) | Oikeusvaltioperiaate edellyttää, että julkinen valta toimii lainsäädännön asettamissa rajoissa demokratiaa ja perusoikeuksia

  perusoikeuksien kunnioittamista
  koskevien arvojen mukaisesti ja että julkinen valta on riippumattomien ja puolueettomien tuomioistuinten valvonnassa. Oikeusvaltioperiaate edellyttää erityisesti, että noudatetaan laillisuuden (3),
  periaatetta, mukaan lukien lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva avoin
  ,
  vastuuvelvollinen ja demokraattinen prosessi, sekä
  oikeusvarmuuden (4), toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon (5), vallanjaon (6)

  , oikeussuojan saatavuuden
  sekä riippumattomien
  ja puolueettomien
  tuomioistuinten takaaman tehokkaan oikeussuojan (7) periaatteita (8).
  Nämä periaatteet heijastuvat esimerkiksi Euroopan neuvoston Venetsian komission tasolla ja myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asianomaisen oikeuskäytännön perustassa
   (9)
  . [tark. 4] |
| --- | --- |

(2)

Oikeusvaltioperiaate edellyttää, että julkinen valta toimii lainsäädännön asettamissa rajoissa demokratiaa ja perusoikeuksia

  perusoikeuksien kunnioittamista
  koskevien arvojen mukaisesti ja että julkinen valta on riippumattomien ja puolueettomien tuomioistuinten valvonnassa. Oikeusvaltioperiaate edellyttää erityisesti, että noudatetaan laillisuuden (3),
  periaatetta, mukaan lukien lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva avoin
  ,
  vastuuvelvollinen ja demokraattinen prosessi, sekä
  oikeusvarmuuden (4), toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon (5), vallanjaon (6)

  , oikeussuojan saatavuuden
  sekä riippumattomien
  ja puolueettomien
  tuomioistuinten takaaman tehokkaan oikeussuojan (7) periaatteita (8).
  Nämä periaatteet heijastuvat esimerkiksi Euroopan neuvoston Venetsian komission tasolla ja myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asianomaisen oikeuskäytännön perustassa
   (9)
  . [tark. 4]

| (2 a) | Kööpenhaminassa vuonna 1993 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytyt liittymisehdot, Kööpenhaminan kriteerit, joita vahvistettiin Madridin Eurooppa-neuvostossa vuonna 1995, ovat keskeiset ehdot, jotka kaikkien ehdokasvaltioiden on täytettävä saavuttaakseen jäsenyyden. Näihin kriteereihin kuuluvat demokratian takaavien instituutioiden vakaus, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, toimiva markkinatalous ja kyky selviytyä markkinavoimista ja kilpailupaineista sekä valmiudet täyttää unionin jäsenyyteen liittyvät velvoitteet. [tark. 5] |
| --- | --- |

(2 a)

Kööpenhaminassa vuonna 1993 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytyt liittymisehdot, Kööpenhaminan kriteerit, joita vahvistettiin Madridin Eurooppa-neuvostossa vuonna 1995, ovat keskeiset ehdot, jotka kaikkien ehdokasvaltioiden on täytettävä saavuttaakseen jäsenyyden. Näihin kriteereihin kuuluvat demokratian takaavien instituutioiden vakaus, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, toimiva markkinatalous ja kyky selviytyä markkinavoimista ja kilpailupaineista sekä valmiudet täyttää unionin jäsenyyteen liittyvät velvoitteet. [tark. 5]

| (2 b) | Jos ehdokasvaltio ei noudata vaadittuja normeja, arvoja ja demokraattisia periaatteita, maan unioniin liittyminen viivästyy, kunnes se noudattaa niitä täysimääräisesti. Kööpenhaminan kriteerien mukaisia ehdokasvaltioiden velvoitteita sovelletaan jäsenvaltioihin edelleen unioniin liittymisen jälkeen SEU 2 artiklan ja SEU 4 artiklan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla. Jäsenvaltioita olisi siksi arvioitava säännöllisesti sen tarkistamiseksi, että niiden lait ja käytännöt vastaavat edelleenkin näitä vaatimuksia ja yhteisiä arvoja, joille unioni rakentuu, mikä takaa asianmukaisen oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen unionin politiikkatoimien toteuttamiselle. [tark. 6] |
| --- | --- |

(2 b)

Jos ehdokasvaltio ei noudata vaadittuja normeja, arvoja ja demokraattisia periaatteita, maan unioniin liittyminen viivästyy, kunnes se noudattaa niitä täysimääräisesti. Kööpenhaminan kriteerien mukaisia ehdokasvaltioiden velvoitteita sovelletaan jäsenvaltioihin edelleen unioniin liittymisen jälkeen SEU 2 artiklan ja SEU 4 artiklan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla. Jäsenvaltioita olisi siksi arvioitava säännöllisesti sen tarkistamiseksi, että niiden lait ja käytännöt vastaavat edelleenkin näitä vaatimuksia ja yhteisiä arvoja, joille unioni rakentuu, mikä takaa asianmukaisen oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen unionin politiikkatoimien toteuttamiselle. [tark. 6]

| (3) | Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on ennakkoedellytys sille, että

  Vaikka unionin arvojen kesken ei olekaan hierarkiaa, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on keskeisellä sijalla, jotta
  voidaan suojata muita unionin perusarvoja, kuten vapautta, demokratiaa, tasa-arvoa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista. Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on erottamattomasti sidoksissa demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamiseen. Ei voi olla demokratiaa eikä perusoikeuksien kunnioittamista ilman oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, ja päinvastoin.
  Demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevan sisäisen ja ulkoisen politiikan johdonmukaisuus ja yhtenevyys ovat unionin uskottavuuden kannalta keskeistä. [tark. 7] |
| --- | --- |

(3)

Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on ennakkoedellytys sille, että

  Vaikka unionin arvojen kesken ei olekaan hierarkiaa, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on keskeisellä sijalla, jotta
  voidaan suojata muita unionin perusarvoja, kuten vapautta, demokratiaa, tasa-arvoa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista. Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on erottamattomasti sidoksissa demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamiseen. Ei voi olla demokratiaa eikä perusoikeuksien kunnioittamista ilman oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, ja päinvastoin.
  Demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevan sisäisen ja ulkoisen politiikan johdonmukaisuus ja yhtenevyys ovat unionin uskottavuuden kannalta keskeistä. [tark. 7]

| (4) | Kun jäsenvaltiot toteuttavat unionin talousarviota, oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on talousarvion toteuttamistavasta riippumatta keskeinen ennakkoedellytys sille, että talousarviota toteutetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklaan kirjattujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Kun jäsenvaltiot toteuttavat unionin talousarviota, oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on talousarvion toteuttamistavasta riippumatta keskeinen ennakkoedellytys sille, että talousarviota toteutetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklaan kirjattujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

| (5) | Jäsenvaltiot voivat varmistaa moitteettoman varainhoidon toteutumisen ainoastaan sillä edellytyksellä, että jäsenvaltioiden viranomaiset toimivat lakien mukaisesti, tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset käsittelevät tehokkaasti viranomaistoimintaan liittyvät lainrikkomiset ja jäsenvaltioiden viranomaisten päätökset voidaan saattaa riippumattomien tuomioistuinten ja Euroopan unionin tuomioistuimen tehokkaan valvonnan kohteeksi. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot voivat varmistaa moitteettoman varainhoidon toteutumisen ainoastaan sillä edellytyksellä, että jäsenvaltioiden viranomaiset toimivat lakien mukaisesti, tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset käsittelevät tehokkaasti viranomaistoimintaan liittyvät lainrikkomiset ja jäsenvaltioiden viranomaisten päätökset voidaan saattaa riippumattomien tuomioistuinten ja Euroopan unionin tuomioistuimen tehokkaan valvonnan kohteeksi.

| (6) | Tuomioistuinten olisi toimittava riippumattomasti ja puolueettomasti

  Oikeuslaitoksen riippumattomuus ja puolueettomuus olisi taattava aina
  , ja tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten olisi voitava hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti. Jotta tuomioistuimet ja viranomaiset voisivat toimia tuloksellisesti ja kunnioittaa toiminnassaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, niille olisi kohdennettava riittävästi resursseja ja niillä olisi oltava käytössään asianmukaiset menettelytavat. Nämä edellytykset ovat vähimmäistae sellaisia laittomia ja mielivaltaisia viranomaispäätöksiä vastaan, jotka voivat
  heikentää näitä perusperiaatteita ja
  vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. [tark. 8] |
| --- | --- |

(6)

Tuomioistuinten olisi toimittava riippumattomasti ja puolueettomasti

  Oikeuslaitoksen riippumattomuus ja puolueettomuus olisi taattava aina
  , ja tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten olisi voitava hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti. Jotta tuomioistuimet ja viranomaiset voisivat toimia tuloksellisesti ja kunnioittaa toiminnassaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, niille olisi kohdennettava riittävästi resursseja ja niillä olisi oltava käytössään asianmukaiset menettelytavat. Nämä edellytykset ovat vähimmäistae sellaisia laittomia ja mielivaltaisia viranomaispäätöksiä vastaan, jotka voivat
  heikentää näitä perusperiaatteita ja
  vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. [tark. 8]

| (7) | Tuomioistuinten riippumattomuus edellyttää erityisesti sitä, että ne voivat hoitaa lainkäyttötehtävänsä täysin itsenäisesti. Ne eivät tällöin saa olla hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa mihinkään tahoon, eivätkä ne saa ottaa vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta. Näin ne ovat suojassa sellaisilta painostus- tai muilta ulkoisilta toimenpiteiltä, jotka voivat vaarantaa niiden jäsenten päätöksenteon riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa. Riippumattomuuden ja puolueettomuuden takaaminen edellyttää sääntöjä, jotka koskevat erityisesti tuomioistuimen kokoonpanoa, sen jäsenten nimitystä ja toimikauden kestoa sekä sitä, millaisin perustein tuomioistuimen jäsentä voidaan estää osallistumasta asioiden käsittelyyn ja millaisin perustein hänet voidaan erottaa. Näiden sääntöjen tarkoituksena on poistaa yksityisten kansalaisten kaikki epäilyt sen suhteen, onko kyseinen elin täysin ulkopuolisen vaikutusvallan ulottumattomissa ja onko se täysin puolueeton niihin intresseihin nähden, jotka ovat edustettuina oikeudenkäynnissä. |
| --- | --- |

(7)

Tuomioistuinten riippumattomuus edellyttää erityisesti sitä, että ne voivat hoitaa lainkäyttötehtävänsä täysin itsenäisesti. Ne eivät tällöin saa olla hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa mihinkään tahoon, eivätkä ne saa ottaa vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta. Näin ne ovat suojassa sellaisilta painostus- tai muilta ulkoisilta toimenpiteiltä, jotka voivat vaarantaa niiden jäsenten päätöksenteon riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa. Riippumattomuuden ja puolueettomuuden takaaminen edellyttää sääntöjä, jotka koskevat erityisesti tuomioistuimen kokoonpanoa, sen jäsenten nimitystä ja toimikauden kestoa sekä sitä, millaisin perustein tuomioistuimen jäsentä voidaan estää osallistumasta asioiden käsittelyyn ja millaisin perustein hänet voidaan erottaa. Näiden sääntöjen tarkoituksena on poistaa yksityisten kansalaisten kaikki epäilyt sen suhteen, onko kyseinen elin täysin ulkopuolisen vaikutusvallan ulottumattomissa ja onko se täysin puolueeton niihin intresseihin nähden, jotka ovat edustettuina oikeudenkäynnissä.

| (7 a) | Syyttäjälaitoksen ja oikeuslaitoksen riippumattomuus käsittää syyttäjälaitoksen ja oikeuslaitoksen ja yksittäisten syyttäjien ja tuomarien muodollisen (de jure) ja todellisen (de facto) riippumattomuuden. [tark. 9] |
| --- | --- |

(7 a)

Syyttäjälaitoksen ja oikeuslaitoksen riippumattomuus käsittää syyttäjälaitoksen ja oikeuslaitoksen ja yksittäisten syyttäjien ja tuomarien muodollisen (de jure) ja todellisen (de facto) riippumattomuuden. [tark. 9]

| (8) | Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on tärkeää

  keskeistä
  Euroopan kansalaisten kannalta, mutta myös yritystoimintaan liittyvien aloitteiden sekä innovaatioiden ja investointien
  ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden
  kannalta. Lisäksi sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edellyttää oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista, sillä sisämarkkinat kukoistavat parhaiten siellä, missä

  kestävällä tavalla vain silloin
  ,
  kun
  oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on vankka. [tark. 10] |
| --- | --- |

(8)

Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on tärkeää

  keskeistä
  Euroopan kansalaisten kannalta, mutta myös yritystoimintaan liittyvien aloitteiden sekä innovaatioiden ja investointien
  ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden
  kannalta. Lisäksi sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edellyttää oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista, sillä sisämarkkinat kukoistavat parhaiten siellä, missä

  kestävällä tavalla vain silloin
  ,
  kun
  oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on vankka. [tark. 10]

| (8 a) | Unionin nykyisten valvontamekanismien, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulun ja korruptiontorjuntakertomusten, sisällyttäminen laajempaan oikeusvaltioperiaatteen valvontakehykseen voisi tarjota entistä tuloksekkaampia ja tehokkaampia valvontamekanismeja unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi. [tark. 11] |
| --- | --- |

(8 a)

Unionin nykyisten valvontamekanismien, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulun ja korruptiontorjuntakertomusten, sisällyttäminen laajempaan oikeusvaltioperiaatteen valvontakehykseen voisi tarjota entistä tuloksekkaampia ja tehokkaampia valvontamekanismeja unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi. [tark. 11]

| (8 b) | Avoimuuden puute, mielivaltainen syrjintä, kilpailun vääristyminen ja eriarvoiset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella, vaikutus sisämarkkinoiden yhtenäisyyteen sekä verojärjestelmän oikeudenmukaisuuteen, vakauteen ja legitimiteettiin, lisääntynyt taloudellinen eriarvoisuus, valtioiden välinen vilpillinen kilpailu, yhteiskunnallinen tyytymättömyys, epäluottamus ja demokratiavaje ovat joitakin haitallisten verokäytäntöjen kielteisiä vaikutuksia. [tark. 12] |
| --- | --- |

(8 b)

Avoimuuden puute, mielivaltainen syrjintä, kilpailun vääristyminen ja eriarvoiset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella, vaikutus sisämarkkinoiden yhtenäisyyteen sekä verojärjestelmän oikeudenmukaisuuteen, vakauteen ja legitimiteettiin, lisääntynyt taloudellinen eriarvoisuus, valtioiden välinen vilpillinen kilpailu, yhteiskunnallinen tyytymättömyys, epäluottamus ja demokratiavaje ovat joitakin haitallisten verokäytäntöjen kielteisiä vaikutuksia. [tark. 12]

| (9) | SEU-sopimuksen 19 artiklassa ilmaistaan konkreettisesti, mitä sen 2 artiklassa vahvistettu oikeusvaltioperiaate merkitsee. Ensiksi mainitun artiklan mukaan jäsenvaltioiden on annettava mahdollisuudet tehokkaaseen oikeussuojaan unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla, myös silloin kun on kyse unionin talousarvion toteuttamisesta. Tehokas tuomioistuinvalvonta, jolle on annettu tehtäväksi varmistaa unionin oikeuden noudattaminen, on itsessään keskeinen osa oikeusvaltioperiaatetta ja edellyttää riippumattomia tuomioistuimia (10). Kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan (11) 47 artiklan toisessa alakohdassa vahvistetaan, on keskeisen tärkeää pitää yllä tuomioistuinten riippumattomuutta. Näin on erityisesti silloin kun tuomioistuin käsittelee sellaisten toimenpiteiden, sopimusten tai muiden instrumenttien pätevyyttä, joista aiheutuu julkisia menoja tai velkoja. Tämä koskee myös julkisia hankintoja koskevia menettelyitä, jotka nekin voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(9)

SEU-sopimuksen 19 artiklassa ilmaistaan konkreettisesti, mitä sen 2 artiklassa vahvistettu oikeusvaltioperiaate merkitsee. Ensiksi mainitun artiklan mukaan jäsenvaltioiden on annettava mahdollisuudet tehokkaaseen oikeussuojaan unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla, myös silloin kun on kyse unionin talousarvion toteuttamisesta. Tehokas tuomioistuinvalvonta, jolle on annettu tehtäväksi varmistaa unionin oikeuden noudattaminen, on itsessään keskeinen osa oikeusvaltioperiaatetta ja edellyttää riippumattomia tuomioistuimia (10). Kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan (11) 47 artiklan toisessa alakohdassa vahvistetaan, on keskeisen tärkeää pitää yllä tuomioistuinten riippumattomuutta. Näin on erityisesti silloin kun tuomioistuin käsittelee sellaisten toimenpiteiden, sopimusten tai muiden instrumenttien pätevyyttä, joista aiheutuu julkisia menoja tai velkoja. Tämä koskee myös julkisia hankintoja koskevia menettelyitä, jotka nekin voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi.

| (10) | Näin ollen oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja unionin talousarvion tehokas toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ovat selvässä yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja unionin talousarvion tehokas toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ovat selvässä yhteydessä toisiinsa.

| (10 a) | Unionilla on käytettävissään monia välineitä ja menettelyjä, joiden avulla varmistetaan SEU-sopimukseen perustuvien periaatteiden ja arvojen täysimääräinen ja asianmukainen soveltaminen. Tällä hetkellä unionin toimielimillä ei kuitenkaan ole mitään nopeaa ja tehokasta toimintatapaa varsinkaan moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi. Jotta nykyiset välineet olisivat asianmukaisia ja toimivia, niitä olisi pantava täytäntöön, niitä olisi arvioitava ja niitä olisi täydennettävä oikeusvaltiomekanismin kehyksessä. [tark. 13] |
| --- | --- |

(10 a)

Unionilla on käytettävissään monia välineitä ja menettelyjä, joiden avulla varmistetaan SEU-sopimukseen perustuvien periaatteiden ja arvojen täysimääräinen ja asianmukainen soveltaminen. Tällä hetkellä unionin toimielimillä ei kuitenkaan ole mitään nopeaa ja tehokasta toimintatapaa varsinkaan moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi. Jotta nykyiset välineet olisivat asianmukaisia ja toimivia, niitä olisi pantava täytäntöön, niitä olisi arvioitava ja niitä olisi täydennettävä oikeusvaltiomekanismin kehyksessä. [tark. 13]

| (11) | Yleiset puutteet, jotka koskevat oikeusvaltioperiaatteen noudattamista jäsenvaltioissa ja jotka haittaavat erityisesti viranomaistoiminnan asianmukaisuutta ja tehokasta tuomioistuinvalvontaa, voivat vahingoittaa vakavasti unionin taloudellisia etuja.
  Tällaisten puutteiden tehokas tutkinta ja tehokkaiden ja oikeasuhteisten toimien soveltaminen tilanteissa, joissa havaitaan yleisiä puutteita, on tarpeen paitsi unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi, mikä käsittää myös tehokkaan tulojen kantamisen, myös jotta voidaan varmistaa kansalaisten luottamus unionia ja sen toimielimiä kohtaan. Vain riippumaton oikeuslaitos, joka pitää yllä oikeusvaltioperiaatetta ja oikeusvarmuutta kaikissa jäsenvaltioissa, voi viime kädessä taata, että unionin talousarviosta tulevat varat suojataan riittävällä tavalla. [tark. 14] |
| --- | --- |

(11)

Yleiset puutteet, jotka koskevat oikeusvaltioperiaatteen noudattamista jäsenvaltioissa ja jotka haittaavat erityisesti viranomaistoiminnan asianmukaisuutta ja tehokasta tuomioistuinvalvontaa, voivat vahingoittaa vakavasti unionin taloudellisia etuja.
  Tällaisten puutteiden tehokas tutkinta ja tehokkaiden ja oikeasuhteisten toimien soveltaminen tilanteissa, joissa havaitaan yleisiä puutteita, on tarpeen paitsi unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi, mikä käsittää myös tehokkaan tulojen kantamisen, myös jotta voidaan varmistaa kansalaisten luottamus unionia ja sen toimielimiä kohtaan. Vain riippumaton oikeuslaitos, joka pitää yllä oikeusvaltioperiaatetta ja oikeusvarmuutta kaikissa jäsenvaltioissa, voi viime kädessä taata, että unionin talousarviosta tulevat varat suojataan riittävällä tavalla. [tark. 14]

| (11 a) | Komissio arvioi verovilpin ja veronkierron suuruudeksi jopa biljoona euroa vuodessa. Tällaisten käytäntöjen negatiiviset vaikutukset jäsenvaltioiden ja unionin julkiseen talouteen ja kansalaisiin ovat ilmeiset ja saattavat horjuttaa luottamusta demokratiaan. [tark. 15] |
| --- | --- |

(11 a)

Komissio arvioi verovilpin ja veronkierron suuruudeksi jopa biljoona euroa vuodessa. Tällaisten käytäntöjen negatiiviset vaikutukset jäsenvaltioiden ja unionin julkiseen talouteen ja kansalaisiin ovat ilmeiset ja saattavat horjuttaa luottamusta demokratiaan. [tark. 15]

| (11 b) | Yritysten veronkierrolla on suora vaikutus jäsenvaltioiden talousarvioihin ja unionin talousarvioon sekä verorasituksen jakautumiseen veronmaksajien eri luokkien samoin kuin taloudellisten tekijöiden välillä. [tark. 16] |
| --- | --- |

(11 b)

Yritysten veronkierrolla on suora vaikutus jäsenvaltioiden talousarvioihin ja unionin talousarvioon sekä verorasituksen jakautumiseen veronmaksajien eri luokkien samoin kuin taloudellisten tekijöiden välillä. [tark. 16]

| (11 c) | Jäsenvaltioiden olisi sovellettava vilpittömän yhteistyön periaatetta täysimääräisesti verokilpailun alalla. [tark. 17] |
| --- | --- |

(11 c)

Jäsenvaltioiden olisi sovellettava vilpittömän yhteistyön periaatetta täysimääräisesti verokilpailun alalla. [tark. 17]

| (11 d) | Komission olisi perussopimusten soveltamisen valvojana varmistettava, että unionin oikeutta ja jäsenvaltioiden vilpittömän yhteistyön periaatetta noudatetaan täysimääräisesti. [tark. 18] |
| --- | --- |

(11 d)

Komission olisi perussopimusten soveltamisen valvojana varmistettava, että unionin oikeutta ja jäsenvaltioiden vilpittömän yhteistyön periaatetta noudatetaan täysimääräisesti. [tark. 18]

| (11 e) | Jäsenvaltioiden veropolitiikkojen arviointi ja seuranta unionin tasolla varmistaisi, ettei jäsenvaltioissa oteta käyttöön mitään uusia haitallisia verotoimenpiteitä. Sen seuranta, miten jäsenvaltiot, niiden oikeudenkäyttöalueet, alueet tai muut hallinnolliset rakenteet noudattavat unionin yhteistä luetteloa yhteistyöhaluttomista oikeudenkäyttöalueista suojaisi sisämarkkinoita ja varmistaisi niiden asianmukaisen ja yhdenmukaisen toiminnan. [tark. 19] |
| --- | --- |

(11 e)

Jäsenvaltioiden veropolitiikkojen arviointi ja seuranta unionin tasolla varmistaisi, ettei jäsenvaltioissa oteta käyttöön mitään uusia haitallisia verotoimenpiteitä. Sen seuranta, miten jäsenvaltiot, niiden oikeudenkäyttöalueet, alueet tai muut hallinnolliset rakenteet noudattavat unionin yhteistä luetteloa yhteistyöhaluttomista oikeudenkäyttöalueista suojaisi sisämarkkinoita ja varmistaisi niiden asianmukaisen ja yhdenmukaisen toiminnan. [tark. 19]

| (12) | Yleisen puutteen toteaminen edellyttää, että komissio tekee jäsenvaltion tilanteesta
  perinpohjaisen
  laadullisen arvioinnin. Arviointi voi perustua kaikista käytettävissä olevista lähteistä ja tunnustetuista instituutioista

  Arvioinnin olisi oltava objektiivinen, puolueeton ja avoin
  ja
  sen olisi perustuttava kaikista asianomaisista lähteistä
  saataviin tietoihin. Tietolähteitä voisivat olla esimerkiksi

  , ja siinä olisi otettava huomioon unionin liittymisneuvotteluissa käytetyt kriteerit ja erityisesti yhteisön säännöstön luvut, jotka koskevat tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia, oikeutta, vapautta ja turvallisuutta sekä varainhoidon valvontaa ja verotusta, samoin kuin suuntaviivat, joita käytetään yhteistyö- ja seurantamekanismin yhteydessä jäsenvaltion edistyksen seuraamiseksi
  .
  Huomioon olisi otettava myös tunnustetuista instituutioista saatavat tiedot, esimerkiksi
  Euroopan unionin tuomioistuimen
  ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen
  tuomiot ja

  , Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukset sekä päätelmät ja suositukset, joita tuottavat esimerkiksi sellaiset
  asianomaiset
  kansainväliset järjestöt ja verkostot kuin Euroopan neuvoston elimet
  , erityisesti Venetsian komission laatima luettelo oikeusvaltioperiaatteen arviointiperusteista,
  sekä eurooppalaisten

  tiedot, jotka saadaan asianomaisista kansainvälisistä verkostoista, kuten eurooppalaisista
  korkeimpien oikeuksien ja tuomarineuvostojen verkostot

  verkostoista
  . [tark. 20] |
| --- | --- |

(12)

Yleisen puutteen toteaminen edellyttää, että komissio tekee jäsenvaltion tilanteesta
  perinpohjaisen
  laadullisen arvioinnin. Arviointi voi perustua kaikista käytettävissä olevista lähteistä ja tunnustetuista instituutioista

  Arvioinnin olisi oltava objektiivinen, puolueeton ja avoin
  ja
  sen olisi perustuttava kaikista asianomaisista lähteistä
  saataviin tietoihin. Tietolähteitä voisivat olla esimerkiksi

  , ja siinä olisi otettava huomioon unionin liittymisneuvotteluissa käytetyt kriteerit ja erityisesti yhteisön säännöstön luvut, jotka koskevat tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia, oikeutta, vapautta ja turvallisuutta sekä varainhoidon valvontaa ja verotusta, samoin kuin suuntaviivat, joita käytetään yhteistyö- ja seurantamekanismin yhteydessä jäsenvaltion edistyksen seuraamiseksi
  .
  Huomioon olisi otettava myös tunnustetuista instituutioista saatavat tiedot, esimerkiksi
  Euroopan unionin tuomioistuimen
  ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen
  tuomiot ja

  , Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukset sekä päätelmät ja suositukset, joita tuottavat esimerkiksi sellaiset
  asianomaiset
  kansainväliset järjestöt ja verkostot kuin Euroopan neuvoston elimet
  , erityisesti Venetsian komission laatima luettelo oikeusvaltioperiaatteen arviointiperusteista,
  sekä eurooppalaisten

  tiedot, jotka saadaan asianomaisista kansainvälisistä verkostoista, kuten eurooppalaisista
  korkeimpien oikeuksien ja tuomarineuvostojen verkostot

  verkostoista
  . [tark. 20]

| (12 a) | Olisi perustettava perustuslaki- sekä rahoitus- ja budjettiasioiden riippumattomien asiantuntijoiden muodostama neuvoa-antava paneeli, joka auttaisi komissiota sen arvioidessa yleisiä puutteita. Paneelin olisi arvioitava itsenäisesti vuosittain sellaisia oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä kysymyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, jotka vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, ja tällöin olisi otettava huomioon kaikista asiaan liittyvistä lähteistä ja tunnustetuista instituutioista saadut tiedot. Kun komissio tekee päätöksen mahdollisten toimenpiteiden hyväksymisestä tai niiden poistamisesta, sen olisi otettava huomioon asiaa koskevat paneelin lausunnot. [tark. 21] |
| --- | --- |

(12 a)

Olisi perustettava perustuslaki- sekä rahoitus- ja budjettiasioiden riippumattomien asiantuntijoiden muodostama neuvoa-antava paneeli, joka auttaisi komissiota sen arvioidessa yleisiä puutteita. Paneelin olisi arvioitava itsenäisesti vuosittain sellaisia oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä kysymyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, jotka vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, ja tällöin olisi otettava huomioon kaikista asiaan liittyvistä lähteistä ja tunnustetuista instituutioista saadut tiedot. Kun komissio tekee päätöksen mahdollisten toimenpiteiden hyväksymisestä tai niiden poistamisesta, sen olisi otettava huomioon asiaa koskevat paneelin lausunnot. [tark. 21]

| (13) | Olisi määritettävä, mitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa,

  toteutetaan,
  kun yleisiä puutteita havaitaan, ja millaista menettelyä noudattaen kyseiset toimenpiteet hyväksytään. Näihin toimenpiteisiin olisi kuuluttava sitoumusten ja maksujen keskeyttäminen, jo hyväksyttyjen sitoumusten rahoituksen vähentäminen sekä kielto tehdä uusia sitoumuksia varojen saajien kanssa. [tark. 22] |
| --- | --- |

(13)

Olisi määritettävä, mitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa,

  toteutetaan,
  kun yleisiä puutteita havaitaan, ja millaista menettelyä noudattaen kyseiset toimenpiteet hyväksytään. Näihin toimenpiteisiin olisi kuuluttava sitoumusten ja maksujen keskeyttäminen, jo hyväksyttyjen sitoumusten rahoituksen vähentäminen sekä kielto tehdä uusia sitoumuksia varojen saajien kanssa. [tark. 22]

| (14) | Toimenpiteistä päätettäessä olisi noudatettava suhteellisuusperiaatetta, ja tällöin olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat seikat: tilanteen vakavuus; aika, joka on kulunut rikkomisesta; rikkomisen kesto ja toistuvuus; se, aikooko asianomainen jäsenvaltio tehdä yhteistyötä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvan yleisen puutteen poistamiseksi ja kuinka paljon se tätä yhteistyötä tekee; puutteen vaikutukset asiaan liittyvään unionin rahoitukseen. |
| --- | --- |

(14)

Toimenpiteistä päätettäessä olisi noudatettava suhteellisuusperiaatetta, ja tällöin olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat seikat: tilanteen vakavuus; aika, joka on kulunut rikkomisesta; rikkomisen kesto ja toistuvuus; se, aikooko asianomainen jäsenvaltio tehdä yhteistyötä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvan yleisen puutteen poistamiseksi ja kuinka paljon se tätä yhteistyötä tekee; puutteen vaikutukset asiaan liittyvään unionin rahoitukseen.

| (14 a) | On olennaisen tärkeää, että lopullisten varojen saajien ja edunsaajien oikeutetut edut turvataan, kun hyväksytään toimenpiteitä yleisten puutteiden ilmetessä. Kun komissio käsittelee toimenpiteiden hyväksymistä, sen olisi otettava huomioon lopullisiin varojen saajiin ja edunsaajiin kohdistuvat mahdolliset vaikutukset. Lopullisten varojen saajien ja edunsaajien suojan parantamiseksi komission olisi annettava tietoja ja ohjausta verkkosivuston tai internetportaalin kautta ja tarjottava riittävät työkalut, joiden avulla komissiolle voidaan ilmoittaa kaikista tapauksista, joissa on rikottu valtiollisten elinten ja jäsenvaltioiden lainmukaista velvoitetta jatkaa maksuja sen jälkeen, kun on hyväksytty toimenpiteitä tämän asetuksen nojalla. Sen varmistamiseksi, että määrät, jotka valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden on maksettava, todella maksetaan lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, komission olisi tarvittaessa voitava periä takaisin näille elimille maksettuja maksuja tai tarvittaessa tehdä näin rahoitusta koskeva oikaisu vähentämällä ohjelmalle myönnettävää tukea ja siirtää vastaava määrä unionin varaukseen käytettäväksi lopullisten varojen saajien tai edunsaajien hyväksi. [tark. 23] |
| --- | --- |

(14 a)

On olennaisen tärkeää, että lopullisten varojen saajien ja edunsaajien oikeutetut edut turvataan, kun hyväksytään toimenpiteitä yleisten puutteiden ilmetessä. Kun komissio käsittelee toimenpiteiden hyväksymistä, sen olisi otettava huomioon lopullisiin varojen saajiin ja edunsaajiin kohdistuvat mahdolliset vaikutukset. Lopullisten varojen saajien ja edunsaajien suojan parantamiseksi komission olisi annettava tietoja ja ohjausta verkkosivuston tai internetportaalin kautta ja tarjottava riittävät työkalut, joiden avulla komissiolle voidaan ilmoittaa kaikista tapauksista, joissa on rikottu valtiollisten elinten ja jäsenvaltioiden lainmukaista velvoitetta jatkaa maksuja sen jälkeen, kun on hyväksytty toimenpiteitä tämän asetuksen nojalla. Sen varmistamiseksi, että määrät, jotka valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden on maksettava, todella maksetaan lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, komission olisi tarvittaessa voitava periä takaisin näille elimille maksettuja maksuja tai tarvittaessa tehdä näin rahoitusta koskeva oikaisu vähentämällä ohjelmalle myönnettävää tukea ja siirtää vastaava määrä unionin varaukseen käytettäväksi lopullisten varojen saajien tai edunsaajien hyväksi. [tark. 23]

| (15) | Tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja ottaen huomioon tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden merkittävät taloudelliset vaikutukset täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä neuvostolle, jonka olisi toimittava komission ehdotuksesta. Jotta helpotettaisiin sellaisten päätösten hyväksymistä, joita unionin taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää, olisi käytettävä käänteistä määräenemmistöäänestystä

  komissiolle
  . [tark. 24] |
| --- | --- |

(15)

Tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja ottaen huomioon tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden merkittävät taloudelliset vaikutukset täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä neuvostolle, jonka olisi toimittava komission ehdotuksesta. Jotta helpotettaisiin sellaisten päätösten hyväksymistä, joita unionin taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää, olisi käytettävä käänteistä määräenemmistöäänestystä

  komissiolle
  . [tark. 24]

| (15 a) | Koska tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimenpiteet vaikuttavat unionin talousarvioon, niiden olisi tultava voimaan vasta sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet siirron, jolla budjettivaraukseen siirretään hyväksyttyjen toimenpiteiden arvoa vastaava määrä. Jotta helpotettaisiin sellaisten päätösten hyväksymistä, joita vaaditaan unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, tällaiset siirrot olisi katsottava hyväksytyiksi, elleivät Euroopan parlamentti ja neuvosto, joista jälkimmäinen päättää asiasta määräenemmistöllä, muuta tai hylkää niitä tietyn ajan kuluessa. [tark. 25] |
| --- | --- |

(15 a)

Koska tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimenpiteet vaikuttavat unionin talousarvioon, niiden olisi tultava voimaan vasta sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet siirron, jolla budjettivaraukseen siirretään hyväksyttyjen toimenpiteiden arvoa vastaava määrä. Jotta helpotettaisiin sellaisten päätösten hyväksymistä, joita vaaditaan unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, tällaiset siirrot olisi katsottava hyväksytyiksi, elleivät Euroopan parlamentti ja neuvosto, joista jälkimmäinen päättää asiasta määräenemmistöllä, muuta tai hylkää niitä tietyn ajan kuluessa. [tark. 25]

| (16) | Ennen kuin komissio ehdottaa tämän asetuksen mukaisia toimenpiteitä, se ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle, miksi se katsoo, että kyseisessä jäsenvaltiossa saattaisi esiintyä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuva yleinen puute.
  Komission olisi viipymättä ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista tällaisista ilmoituksista ja niiden sisällöstä.
  Kyseisen jäsenvaltion olisi voitava antaa huomautuksensa. Komission ja neuvoston olisi otettava nämä huomautukset huomioon. [tark. 26] |
| --- | --- |

(16)

Ennen kuin komissio ehdottaa tämän asetuksen mukaisia toimenpiteitä, se ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle, miksi se katsoo, että kyseisessä jäsenvaltiossa saattaisi esiintyä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuva yleinen puute.
  Komission olisi viipymättä ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista tällaisista ilmoituksista ja niiden sisällöstä.
  Kyseisen jäsenvaltion olisi voitava antaa huomautuksensa. Komission ja neuvoston olisi otettava nämä huomautukset huomioon. [tark. 26]

| (17) | Neuvoston

  Komission
  olisi komission ehdotuksesta kumottava vaikutukseltaan lykkäävät toimenpiteet
  ja ehdotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaisten toimenpiteiden budjettivarauksen poistamista kokonaan tai osittain
  , jos niiden hyväksymiseen johtaneeseen tilanteeseen on puututtu asianmukaisesti. [tark. 27] |
| --- | --- |

(17)

Neuvoston

  Komission
  olisi komission ehdotuksesta kumottava vaikutukseltaan lykkäävät toimenpiteet
  ja ehdotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaisten toimenpiteiden budjettivarauksen poistamista kokonaan tai osittain
  , jos niiden hyväksymiseen johtaneeseen tilanteeseen on puututtu asianmukaisesti. [tark. 27]

| (18) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille tieto kaikista tämän asetuksen nojalla ehdotetuista ja hyväksytyistä toimenpiteistä,
  [tark. 28] |
| --- | --- |

(18)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille tieto kaikista tämän asetuksen nojalla ehdotetuista ja hyväksytyistä toimenpiteistä,
  [tark. 28]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka ovat tarpeen unionin talousarvion suojaamiseksi silloin kun jäsenvaltioissa esiintyy oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvia yleisiä puutteita.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ”oikeusvaltioperiaatteella”Euroopan unionista tehdyn sopimuksen

  SEU
  2 artiklassa mainittua unionin arvoa; oikeusvaltioperiaatteeseen

  ja SEU 49 artiklassa tarkoitetuissa unionin jäsenyyttä koskevissa kriteereissä mainittujen unionin arvojen noudattamista
  ;
  siihen
  kuuluvat laillisuusperiaate, joka merkitsee läpinäkyvää, vastuuvelvollista, demokraattista ja moniarvoista lainsäädäntöprosessia, oikeusvarmuus, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kielto,
  oikeussuojan saatavuus ja
  riippumattomien
  ja puolueettomien
  tuomioistuinten takaama tehokas oikeussuoja, joka sisältää myös perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamisen
  Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti
  , sekä vallanjako
  , syrjimättömyys
  ja yhdenvertaisuus lain edessä; [tark. 29] |
| --- | --- |

a)

”oikeusvaltioperiaatteella”Euroopan unionista tehdyn sopimuksen

  SEU
  2 artiklassa mainittua unionin arvoa; oikeusvaltioperiaatteeseen

  ja SEU 49 artiklassa tarkoitetuissa unionin jäsenyyttä koskevissa kriteereissä mainittujen unionin arvojen noudattamista
  ;
  siihen
  kuuluvat laillisuusperiaate, joka merkitsee läpinäkyvää, vastuuvelvollista, demokraattista ja moniarvoista lainsäädäntöprosessia, oikeusvarmuus, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kielto,
  oikeussuojan saatavuus ja
  riippumattomien
  ja puolueettomien
  tuomioistuinten takaama tehokas oikeussuoja, joka sisältää myös perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamisen
  Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti
  , sekä vallanjako
  , syrjimättömyys
  ja yhdenvertaisuus lain edessä; [tark. 29]

| b) | ”oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvalla yleisellä puutteella” laajamittaisia tai toistuvia viranomaisten käytäntöjä, laiminlyöntejä tai toimenpiteitä, jotka vaikuttavat haitallisesti oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen
  , kun ne vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaan
  ;
  oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuva yleinen puute voi myös olla seurausta sellaisesta SEU 2 artiklassa vahvistettuihin unionin arvoihin kohdistuvasta järjestelmällisestä uhasta, joka vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaan
  ; [tark. 30] |
| --- | --- |

b)

”oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvalla yleisellä puutteella” laajamittaisia tai toistuvia viranomaisten käytäntöjä, laiminlyöntejä tai toimenpiteitä, jotka vaikuttavat haitallisesti oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen
  , kun ne vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaan
  ;
  oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuva yleinen puute voi myös olla seurausta sellaisesta SEU 2 artiklassa vahvistettuihin unionin arvoihin kohdistuvasta järjestelmällisestä uhasta, joka vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaan
  ; [tark. 30]

| c) | ”valtiollisella elimellä” kaikkia viranomaisia kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan lukien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset sekä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU, Euratom) N:o [...]
  2018/1046
   (12) (varainhoitoasetus) [2 artiklan 42 alakohdassa]

  kohdassa
  tarkoitetut jäsenvaltioiden järjestöt. [tark. 31] |
| --- | --- |

c)

”valtiollisella elimellä” kaikkia viranomaisia kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan lukien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset sekä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU, Euratom) N:o [...]
  2018/1046
   (12) (varainhoitoasetus) [2 artiklan 42 alakohdassa]

  kohdassa
  tarkoitetut jäsenvaltioiden järjestöt. [tark. 31]

2 a artikla

Yleiset puutteet

Seuraavat katsotaan oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuviksi yleisiksi puutteiksi, kun ne vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa haitallisesti moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen:

| a) | tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen ja rajoitusten asettaminen oikeudellisten toimien itsenäiselle harjoittamiselle puuttumalla ulkoisesti riippumattomuuden takeisiin, rajoittamalla tuomioita soveltamalla ulkoisia määräyksiä, muuttamalla mielivaltaisesti tuomioistuinlaitoksen henkilöstön nimittämissääntöjä tai palveluksen ehtoja tai vaikuttamalla tuomioistuinlaitoksen henkilöstöön millä tahansa tavalla, joka vaarantaa henkilöstön puolueettomuuden, tai puuttumalla asianajotoiminnan riippumattomuuteen; |
| --- | --- |

a)

tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen ja rajoitusten asettaminen oikeudellisten toimien itsenäiselle harjoittamiselle puuttumalla ulkoisesti riippumattomuuden takeisiin, rajoittamalla tuomioita soveltamalla ulkoisia määräyksiä, muuttamalla mielivaltaisesti tuomioistuinlaitoksen henkilöstön nimittämissääntöjä tai palveluksen ehtoja tai vaikuttamalla tuomioistuinlaitoksen henkilöstöön millä tahansa tavalla, joka vaarantaa henkilöstön puolueettomuuden, tai puuttumalla asianajotoiminnan riippumattomuuteen;

| b) | se, että laiminlyödään viranomaisten, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäiseminen ja oikaiseminen sekä kyseisistä päätöksistä rankaiseminen; se, että viranomaisilta, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisilta, evätään taloudellisia ja henkilöresursseja ja näin haitataan niiden asianmukaista toimintaa; tai sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny; |
| --- | --- |

b)

se, että laiminlyödään viranomaisten, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäiseminen ja oikaiseminen sekä kyseisistä päätöksistä rankaiseminen; se, että viranomaisilta, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisilta, evätään taloudellisia ja henkilöresursseja ja näin haitataan niiden asianmukaista toimintaa; tai sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny;

| c) | se, että rajoitetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien vahvistamalla rajoittavia menettelytapasääntöjä; se, että laiminlyödään tuomioiden täytäntöönpanoa; tai se, että rajoitetaan lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuutta; |
| --- | --- |

c)

se, että rajoitetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien vahvistamalla rajoittavia menettelytapasääntöjä; se, että laiminlyödään tuomioiden täytäntöönpanoa; tai se, että rajoitetaan lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuutta;

| d) | se, että vaarannetaan jäsenvaltion hallinnolliset valmiudet noudattaa unionin jäsenyyteen liittyviä velvoitteita, mukaan lukien valmiudet panna tehokkaasti täytäntöön säännöt, normit ja politiikkatoimet, joista unionin oikeus muodostuu; |
| --- | --- |

d)

se, että vaarannetaan jäsenvaltion hallinnolliset valmiudet noudattaa unionin jäsenyyteen liittyviä velvoitteita, mukaan lukien valmiudet panna tehokkaasti täytäntöön säännöt, normit ja politiikkatoimet, joista unionin oikeus muodostuu;

| e) | toimenpiteet, joilla heikennetään asianajajan ja asiakkaan välisen luottamuksellisen viestinnän suojaa. [tark. 32] |
| --- | --- |

e)

toimenpiteet, joilla heikennetään asianajajan ja asiakkaan välisen luottamuksellisen viestinnän suojaa. [tark. 32]

3 artikla

Toimenpiteet

  Unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvat riskit [tark. 33]

1.   On toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jos oikeusvaltioperiaatteen

  Oikeusvaltioperiaatteen
  noudattamiseen jäsenvaltiossa kohdistuva yleinen puute vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa haitallisesti moitteettoman varainhoidon periaatteen toteutumiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen ja erityisesti seuraaviin toimintoihin

  voidaan todeta, kun vaikutus kohdistuu tai uhkaa kohdistua erityisesti yhteen tai useampaan seuraavista toiminnoista
  : [tark. 34]

| a) | unionin talousarvion toteuttamisesta kyseisessä jäsenvaltiossa vastaavien viranomaisten asianmukainen toiminta, erityisesti silloin kun kyseiset viranomaiset osallistuvat julkisia hankintoja tai tukien myöntämistä koskeviin menettelyihin tai toteuttavat seurantaa ja valvontaa; [tark. 35] |
| --- | --- |

a)

unionin talousarvion toteuttamisesta kyseisessä jäsenvaltiossa vastaavien viranomaisten asianmukainen toiminta, erityisesti silloin kun kyseiset viranomaiset osallistuvat julkisia hankintoja tai tukien myöntämistä koskeviin menettelyihin tai toteuttavat seurantaa ja valvontaa; [tark. 35]

| a a) | markkinatalouden asianmukainen toiminta niin, että kunnioitetaan kilpailua ja markkinavoimia unionissa ja pannaan tehokkaasti täytäntöön jäsenyysvelvoitteet ja pyritään poliittisen ja taloudellisen liiton sekä rahaliiton tavoitteeseen; [tark. 36] |
| --- | --- |

a a)

markkinatalouden asianmukainen toiminta niin, että kunnioitetaan kilpailua ja markkinavoimia unionissa ja pannaan tehokkaasti täytäntöön jäsenyysvelvoitteet ja pyritään poliittisen ja taloudellisen liiton sekä rahaliiton tavoitteeseen; [tark. 36]

| a b) | varainhoidon valvontaa, seurantaa sekä sisäisiä ja ulkoisia tarkastuksia harjoittavien viranomaisten asianmukainen toiminta ja tehokkaan ja avoimen varainhoidon sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukainen toiminta; [tark. 37] |
| --- | --- |

a b)

varainhoidon valvontaa, seurantaa sekä sisäisiä ja ulkoisia tarkastuksia harjoittavien viranomaisten asianmukainen toiminta ja tehokkaan ja avoimen varainhoidon sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukainen toiminta; [tark. 37]

| b) | tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukainen toiminta ajettaessa syytteitä sellaisten petos-,

  petostapausten, veropetokset mukaan luettuina
  , lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen; [tark. 38] |
| --- | --- |

b)

tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukainen toiminta ajettaessa syytteitä sellaisten petos-,

  petostapausten, veropetokset mukaan luettuina
  , lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen; [tark. 38]

| c) | tehokas ja riippumaton tuomioistuinvalvonta, joka kohdistuu a
  , a b
  ja b alakohdassa mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin; [tark. 39] |
| --- | --- |

c)

tehokas ja riippumaton tuomioistuinvalvonta, joka kohdistuu a
  , a b
  ja b alakohdassa mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin; [tark. 39]

| d) | kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toiminta, joka liittyy unionin talousarvion toteuttamisen yhteydessä esiintyvien petos-,

  petostapausten, veropetokset mukaan luettuina
  , lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten estämiseen, rangaistusten määräämiseen tällaisten tapausten johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määräämiseen varojen saajille; [tark. 40] |
| --- | --- |

d)

kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toiminta, joka liittyy unionin talousarvion toteuttamisen yhteydessä esiintyvien petos-,

  petostapausten, veropetokset mukaan luettuina
  , lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten estämiseen, rangaistusten määräämiseen tällaisten tapausten johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määräämiseen varojen saajille; [tark. 40]

| e) | aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä; |
| --- | --- |

e)

aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä;

| e a) | verovilpin ja verokilpailun torjunta ja rangaistusten määrääminen niistä sekä veroasioita koskevaa hallinnollista yhteistyötä tekevien viranomaisten asianmukainen toiminta; [tark. 41] |
| --- | --- |

e a)

verovilpin ja verokilpailun torjunta ja rangaistusten määrääminen niistä sekä veroasioita koskevaa hallinnollista yhteistyötä tekevien viranomaisten asianmukainen toiminta; [tark. 41]

| f) | Euroopan petostentorjuntaviraston ja
  , asianomaisen jäsenvaltion osallistumisen mukaan,
  Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimiin liittyvä tehokas ja nopea yhteistyö, joka perustuu kyseisiä virastoja koskeviin säädöksiin ja vilpittömän yhteistyön periaatteeseen. [tark. 42] |
| --- | --- |

f)

Euroopan petostentorjuntaviraston ja
  , asianomaisen jäsenvaltion osallistumisen mukaan,
  Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimiin liittyvä tehokas ja nopea yhteistyö, joka perustuu kyseisiä virastoja koskeviin säädöksiin ja vilpittömän yhteistyön periaatteeseen. [tark. 42]

| f a) | unionin talousarvion asianmukainen toteuttaminen perusoikeuksien rakenteellisen loukkauksen jälkeen. [tark. 43] |
| --- | --- |

f a)

unionin talousarvion asianmukainen toteuttaminen perusoikeuksien rakenteellisen loukkauksen jälkeen. [tark. 43]

2.   Oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvina yleisinä puutteina pidetään erityisesti seuraavia:

| a) | tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen; |
| --- | --- |

a)

tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen;

| b) | se, että laiminlyödään viranomaisten, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäiseminen ja oikaiseminen sekä kyseisistä päätöksistä rankaiseminen; se, että viranomaisilta, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisilta, evätään taloudellisia ja henkilöresursseja ja näin haitataan niiden asianmukaista toimintaa; tai sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny; |
| --- | --- |

b)

se, että laiminlyödään viranomaisten, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäiseminen ja oikaiseminen sekä kyseisistä päätöksistä rankaiseminen; se, että viranomaisilta, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisilta, evätään taloudellisia ja henkilöresursseja ja näin haitataan niiden asianmukaista toimintaa; tai sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny;

| c) | se, että rajoitetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien vahvistamalla rajoittavia menettelytapasääntöjä; se, että laiminlyödään tuomioiden täytäntöönpanoa; tai se, että rajoitetaan lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuutta.
  [tark. 44] |
| --- | --- |

c)

se, että rajoitetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien vahvistamalla rajoittavia menettelytapasääntöjä; se, että laiminlyödään tuomioiden täytäntöönpanoa; tai se, että rajoitetaan lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuutta.
  [tark. 44]

3 a artikla

Riippumattomien asiantuntijoiden paneeli

1.
     
  Komissio perustaa riippumattomien asiantuntijoiden paneelin, jäljempänä ”paneeli”.

Paneeli koostuu perustuslaki- sekä rahoitus- ja budjettiasioiden riippumattomista asiantuntijoista. Kunkin jäsenvaltion kansallinen parlamentti nimittää yhden jäsenen, ja Euroopan parlamentti nimittää viisi asiantuntijaa. Paneelin kokoonpanossa on varmistettava tasapainoinen sukupuolijakauma.

Tarvittaessa paneeliin voidaan kutsua 6 kohdassa tarkoitettuja menettelysääntöjä noudattaen tarkkailijoiksi asianomaisten organisaatioiden ja verkostojen edustajia, esimerkkeinä eurooppalaisten tiedeakatemioiden yhteistyöorganisaatio, kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalainen verkosto, Euroopan neuvoston elimet, oikeuslaitoksen toimivuutta tarkasteleva Euroopan neuvoston pysyvä komitea, Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvosto, Tax Justice Network, Yhdistyneet kansakunnat, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö sekä taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö.

2.
     
  Paneelin neuvoa-antavilla tehtävillä pyritään auttamaan komissiota sellaisten oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvien yleisten puutteiden havaitsemisessa, jotka vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa haitallisesti moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen.

Paneeli arvioi vuosittain tilannetta kaikissa jäsenvaltioissa määrällisten ja laadullisten perusteiden ja tietojen perusteella ottaen asianmukaisella tavalla huomioon 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ja ohjauksen.

3.
     
  Paneeli esittää havainnoistaan vuosittain julkisen yhteenvedon.

4.
     
  Paneeli voi osana neuvoa-antavaa tehtäväänsä ja 2 kohdassa tarkoitettujen tarkastelujen tulokset huomioon ottaen antaa lausunnon oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltiossa kohdistuvasta yleisesti puutteesta.

Paneelin on lausuntoa antaessaan pyrittävä yhteisymmärrykseen. Jos yhteisymmärrystä ei voida saavuttaa, paneeli esittää lausuntonsa jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

5.
     
  Kun komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä 5 artiklan 6 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, se ottaa huomioon kaikki asiaa koskevat lausunnot, jotka paneeli on esittänyt tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti.

6.
     
  Paneeli valitsee puheenjohtajan keskuudestaan. Paneeli vahvistaa oman työjärjestyksensä. [tark. 45]

4 artikla

Toimenpiteiden sisältö

  Toimenpiteet unionin talousarvion suojaamiseksi [tark. 46]

1.   Asianmukaisina

  Jos 3 artiklan edellytykset täyttyvät,
  toimenpiteinä voidaan hyväksyä yksi tai useampi seuraavista: [tark. 47]

| a) | kun komissio toteuttaa unionin talousarviota suoraan tai välillisesti varainhoitoasetuksen 62 artiklan a tai c alakohdan mukaisesti ja kun varojen saaja on valtiollinen elin:






  1) | maksujen tai oikeudellisen sitoumuksen täyttämisen keskeyttäminen tai oikeudellisen sitoumuksen purkaminen varainhoitoasetuksen [131 artiklan 3 kohdan] nojalla; |
| --- | --- | --- |

a)

kun komissio toteuttaa unionin talousarviota suoraan tai välillisesti varainhoitoasetuksen 62 artiklan a tai c alakohdan mukaisesti ja kun varojen saaja on valtiollinen elin:

1)

maksujen tai oikeudellisen sitoumuksen täyttämisen keskeyttäminen tai oikeudellisen sitoumuksen purkaminen varainhoitoasetuksen [131 artiklan 3 kohdan] nojalla;

| 2) | kielto tehdä uusia oikeudellisia sitoumuksia; |
| --- | --- |

2)

kielto tehdä uusia oikeudellisia sitoumuksia;

| b) | kun komissio toteuttaa unionin talousarviota yhteistyössä jäsenvaltion kanssa varainhoitoasetuksen [62 artiklan b alakohdan] mukaisesti:






  1) | yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksynnän keskeyttäminen; |
| --- | --- | --- |

b)

kun komissio toteuttaa unionin talousarviota yhteistyössä jäsenvaltion kanssa varainhoitoasetuksen [62 artiklan b alakohdan] mukaisesti:

1)

yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksynnän keskeyttäminen;

| 2) | sitoumusten keskeyttäminen; |
| --- | --- |

2)

sitoumusten keskeyttäminen;

| 3) | sitoumusten vähentäminen, muun muassa tekemällä rahoitusoikaisuja tai siirtoja muihin rahoitusohjelmiin; |
| --- | --- |

3)

sitoumusten vähentäminen, muun muassa tekemällä rahoitusoikaisuja tai siirtoja muihin rahoitusohjelmiin;

| 4) | ennakkorahoituksen vähentäminen; |
| --- | --- |

4)

ennakkorahoituksen vähentäminen;

| 5) | maksujen määräaikojen kulumisen keskeyttäminen; |
| --- | --- |

5)

maksujen määräaikojen kulumisen keskeyttäminen;

| 6) | maksujen keskeyttäminen. |
| --- | --- |

6)

maksujen keskeyttäminen.

2.   Jollei toimenpiteiden hyväksymistä koskevassa päätöksessä toisin määrätä, asianmukaisten toimenpiteiden määrääminen ei vaikuta 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen valtiollisten elinten tai 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden velvollisuuteen toteuttaa sellaiseen ohjelmaan tai rahastoon liittyviä toimia, jota toimenpide koskee, eikä varsinkaan velvollisuuteen suorittaa maksuja lopullisille varojen saajille tai edunsaajille.

3.   Toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvien yleisten puutteiden luonteeseen, vakavuuteen
  , kestoon
  ja laajuuteen nähden. Ne on mahdollisuuksien mukaan kohdistettava sellaisiin unionin toimiin, joihin kyseinen puute vaikuttaa tai saattaa vaikuttaa haitallisesti. [tark. 48]

3 a.
     
  Komission antaa lopullisille varojen saajille tai edunsaajille tietoja ja ohjausta 2 kohdassa tarkoitetuista jäsenvaltioiden velvoitteista verkkosivuston tai internetportaalin avulla.

Komissio myös tarjoaa saman verkkosivuston tai portaalin avulla lopullisille varojen saajille tai edunsaajille asianmukaiset välineet, joiden avulla komissiolle voidaan ilmoittaa kaikesta näiden velvoitteiden rikkomisesta, jonka lopulliset varojen saajat tai edunsaajat katsovat vaikuttavan suoraan heihin. Tätä kohtaa sovellettaessa on varmistettava unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelu direktiivissä XXX (unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta annettu direktiivi) säädettyjen periaatteiden mukaisesti. Komissio voi ottaa lopullisten varojen saajien tai edunsaajien tämän kohdan mukaisesti ilmoittamat tiedot huomioon vain, jos niihin liitetään todisteet siitä, että asianomainen lopullinen varojen saaja tai edunsaaja on esittänyt virallisen valituksen toimivaltaiselle viranomaiselle. [tark. 49]

3 b.
     
  Lopullisten varojen saajien tai edunsaajien 3 a kohdan mukaisesti esittämien tietojen perusteella komissio varmistaa, että kaikki 2 kohdan mukaiset määrät, jotka valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden on maksettava, todella maksetaan lopullisille varojen saajille tai edunsaajille.

Tarvittaessa

| a) | niiden unionin talousarvion varojen osalta, joita hallinnoidaan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, komissio










  i) | perii takaisin kaikille varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan v–vii alakohdassa tarkoitetuille elimille suoritetut maksut sitä määrää vastaavasti, jota ei ole maksettu lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, kun näin rikotaan tämän artiklan 2 kohtaa; |
| --- | --- | --- |

a)

niiden unionin talousarvion varojen osalta, joita hallinnoidaan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, komissio

i)

perii takaisin kaikille varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan v–vii alakohdassa tarkoitetuille elimille suoritetut maksut sitä määrää vastaavasti, jota ei ole maksettu lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, kun näin rikotaan tämän artiklan 2 kohtaa;

| ii) | siirtää edellisessä kohdassa tarkoitettua määrää vastaavan määrä neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 kohdassa tarkoitettuun unionin varaukseen. Tämä määrä katsotaan neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi käytettävissä olevaksi liikkumavaraksi, ja se otetaan käyttöön asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisimman suurelta osin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen lopullisten varojen saajien tai edunsaajien hyväksi; |
| --- | --- |

ii)

siirtää edellisessä kohdassa tarkoitettua määrää vastaavan määrä neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 kohdassa tarkoitettuun unionin varaukseen. Tämä määrä katsotaan neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi käytettävissä olevaksi liikkumavaraksi, ja se otetaan käyttöön asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisimman suurelta osin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen lopullisten varojen saajien tai edunsaajien hyväksi;

| b) | niiden unionin talousarvion varojen osalta, joita hallinnoidaan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti:










  i) | tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden velvoite katsotaan asetuksen XXX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) [63 artiklassa] tarkoitetuksi jäsenvaltioiden velvoitteeksi. Tällaisen velvoitteen rikkomista käsitellään asetuksen XXX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) [98 artikla] mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

niiden unionin talousarvion varojen osalta, joita hallinnoidaan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti:

i)

tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden velvoite katsotaan asetuksen XXX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) [63 artiklassa] tarkoitetuksi jäsenvaltioiden velvoitteeksi. Tällaisen velvoitteen rikkomista käsitellään asetuksen XXX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) [98 artikla] mukaisesti;

| ii) | komissio siirtää määrän, joka on tulosta rahastosta ohjelmalle maksettavan tuen pienemisestä asetuksen XXX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) [98 artiklaa] sovellettaessa, neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklassa tarkoitettuun unionin varaukseen. Tämä määrä katsotaan neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi käytettävissä olevaksi liikkumavaraksi, ja se otetaan käyttöön asetuksen XXC (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisimman suurelta osin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen lopullisten varojen saajien tai edunsaajien hyväksi. [tark. 50] |
| --- | --- |

ii)

komissio siirtää määrän, joka on tulosta rahastosta ohjelmalle maksettavan tuen pienemisestä asetuksen XXX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) [98 artiklaa] sovellettaessa, neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklassa tarkoitettuun unionin varaukseen. Tämä määrä katsotaan neuvoston asetuksen XXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi käytettävissä olevaksi liikkumavaraksi, ja se otetaan käyttöön asetuksen XXC (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisimman suurelta osin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen lopullisten varojen saajien tai edunsaajien hyväksi. [tark. 50]

5 artikla

Menettely

1.   Kun komissio katsoo
  mahdolliset paneelin lausunnot huomioon ottaen
  , että sillä on perusteltu syy olettaa 3 artiklan edellytysten täyttyvän, se lähettää kyseiselle jäsenvaltiolle kirjallisen ilmoituksen, jossa se selostaa havaintonsa perusteet.
  Komissio ilmoittaa viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista tällaisista ilmoituksista ja niiden sisällöstä.
  .[tark. 51]

2.   Komissio voi

  Arvioitaessa sitä, täyttyvätkö 3 artiklan edellytykset, komissio
  ottaa huomioon kaikki asiaan liittyvät tiedot, muun muassa
  paneelin lausunnot,
  Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukset
  , Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
  sekä asianomaisten kansainvälisten järjestöjen
  ja verkostojen
  päätelmät ja suositukset.
  Komissio ottaa huomioon myös unionin liittymisneuvotteluissa käytetyt kriteerit ja erityisesti yhteisön säännöstön luvut, jotka koskevat oikeuslaitosta ja perusoikeuksia, oikeutta, vapautta ja turvallisuutta, varainhoidon valvontaa ja verotusta, sekä suuntaviivat, joita käytetään yhteistyö- ja seurantamekanismin yhteydessä jäsenvaltion edistyksen seuraamiseksi. [tark. 52]

3.   Komissio voi pyytää kaikki lisätiedot, jotka se tarvitsee arviotaan varten, sekä ennen 1 kohdassa tarkoitetun havaintonsa tekemistä että sen jälkeen.

4.   Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava kaikki tarvittavat tiedot, ja se voi esittää huomautuksensa komission asettamassa määräajassa, jonka on oltava vähintään yksi kuukausi
  ja enintään kolme kuukautta
  havainnon ilmoituspäivästä. Huomautuksissaan jäsenvaltio voi ehdottaa korjaavia toimenpiteitä. [tark. 53]

5.   Kun komissio päättää, antaako

  tekeekö
  se ehdotuksen päätökseksi asianmukaisista

  päätöksen 4 artiklassa tarkoitetuista
  toimenpiteistä, se ottaa huomioon saamansa tiedot, asianomaisen jäsenvaltion esittämät huomautukset sekä ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden riittävyyden.
  Komissio päättää saatuja tietoja koskevista jatkotoimista yhden kuukauden suuntaa-antavan määräajan puitteissa ja joka tapauksessa kohtuullisessa ajassa tietojen saannista. [tark. 54]

5 a.
     
  Arvioitaessa määrättävien toimenpiteiden suhteellisuutta komissio ottaa asianmukaisella tavalla huomioon 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ja ohjeet. [tark. 55]

6.   Jos komissio katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuu yleinen puute, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi asianmukaisista

  tekee päätöksen 4 artiklassa tarkoitetuista
  toimenpiteistä
  täytäntöönpanosäädöksellä
  . [tark. 56]

6 a.
     
  Samalla, kun komissio tekee päätöksensä, se esittää samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen hyväksyttyjen toimenpiteiden arvoa vastaavan määrän siirtämisestä budjettivaraukseen. [tark. 57]

6 b.
     
  Varainhoitoasetuksen 31 artiklan 4 ja 6 kohdasta poiketen Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät siirtoehdotusta neljän viikon kuluessa siitä, kun kummatkin toimielimet ovat saaneet sen. Siirtoehdotus katsotaan hyväksytyksi, ellei Euroopan parlamentti muuta tai hylkää sitä annettujen äänten enemmistöllä tai neuvosto muuta tai hylkää sitä määräenemmistöllä neljän viikon kuluessa. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto muuttaa siirtoehdotusta, sovelletaan varainhoitoasetuksen 31 artiklan 8 kohtaa. [tark. 58]

6 c.
     
  Edellä 6 kohdassa tarkoitettu päätös tulee voimaan, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät kumpikaan hylkää siirtoehdotusta edellä 6 b kohdassa tarkoitetussa ajassa. [tark. 59]

7.   Olisi katsottava, että neuvosto on hyväksynyt asianmukaisia toimenpiteitä koskevan päätöksen, ellei se päätä määräenemmistöllä hylätä komission ehdotusta kuukauden kuluessa siitä kun komissio on antanut ehdotuksensa.
  [tark. 60]

8.   Neuvosto voi määräenemmistöllä muuttaa komission ehdotusta ja hyväksyä muutetun tekstin neuvoston päätöksenä.
  [tark. 61]

6 artikla

Toimenpiteiden kumoaminen

1.   Asianomainen jäsenvaltio voi milloin tahansa esittää komissiolle
  virallisen ilmoituksen ja
  näyttöä siitä, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuva yleinen puute on korjattu tai sitä ei enää ole. [tark. 62]

2.   Komissio arvioi asianomaisen jäsenvaltion
  pyynnöstä tai omasta aloitteestaan mahdolliset paneelin lausunnot huomioon ottaen, asianomaisen jäsenvaltion
  tilanteen
  suuntaa-antavassa kuukauden pituisessa määräajassa ja joka tapauksessa kohtuullisessa ajassa virallisen ilmoituksen vastaanottamisesta
  . Kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet, joiden vuoksi asianmukaiset

  4 artiklassa tarkoitetut
  toimenpiteet on hyväksytty, lakkaavat olemasta kokonaan tai osittain, komissio antaa neuvostolle ehdotuksen päätökseksi,
  tekee viipymättä päätöksen
  , jolla kyseiset toimenpiteet kumotaan kokonaan tai osittain.
  Samalla, kun komissio tekee päätöksensä, se esittää samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 5 artiklan 6 a kohdassa tarkoitetun budjettivarauksen poistamisesta kokonaan tai osittain.
  Asetuksen 5 artiklan 2, 4, 5, 6, 7

  6 b ja 6 c
  kohdan menettelytapoja on noudatettava. [tark. 63]

3.   Jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksyntä, tai jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään sitoumuksia, kumotaan, keskeytettyjä maksusitoumuksia vastaavat määrät otetaan talousarvioon, ellei neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o XXXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 7 artiklasta muuta johdu. Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei saa ottaa vuodeksi n + 2 laadittua talousarviota myöhempiin talousarvioihin.
  Vuodesta n + 3 alkaen keskeytettyjä sitoumuksia vastaava määrä otetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o XXXX (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 12 artiklassa säädettyyn maksusitoumusmäärärahoja koskevaan unionin varaukseen. [tark. 64]

7 artikla

Euroopan parlamentille annettavat tiedot

Komissio antaa Euroopan parlamentille viipymättä tiedon kaikista 4 ja 5 artiklan nojalla ehdotetuista tai hyväksytyistä toimenpiteistä.
  [tark. 65]

7 a artikla

Kertomus

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja erityisesti mahdollisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden tehokkuudesta viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta.

Kertomukseen liitetään tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia. [tark. 66]

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.
  [tark. 67]

8 a artikla

Sisällyttäminen varainhoitoasetukseen

Tämän asetuksen sisältö sisällytetään varainhoitoasetukseen sen seuraavan tarkistuksen yhteydessä. [tark. 68]

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 291, 17.8.2018, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-496/99 CAS Succhi di Frutta, 29.4.2004, ECLI:EU:C:2004:236, 63 kohta.

3

(4)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa 212–217/80 Amministrazione delle finanze dello Stato v. Srl Meridionale Industria Salumi ja muut, Ditta Italo Orlandi & Figlio ja Ditta Vincenzo Divella v. Amministrazione delle finanze dello Stato, 12.11.1981, ECLI:EU:C:1981:270, 10 kohta.

4

(5)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa 46/87 ja 227/88 Hoechst, 21.9.1989, ECLI:EU:C:1989:337, 19 kohta.

5

(6)  Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-477/16 Kovalkovas, 10.11.2016, ECLI:EU:C:2016:861, 36 kohta; Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-452/16 PPU Poltorak, 10.11.2016, ECLI:EU:C:2016:858, 35 kohta; sekä unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-279/09 DEB, 22.12.2010, ECLI:EU:C:2010:811, 58 kohta.

6

(7)  Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-64/16 Associação Sindical dos Juízes Portugueses v. Tribunal de Contas, 27.2.2018, ECLI:EU:C:2018:117, 31, 40 ja 41 kohta;
  unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-216/18 PPU, 25.7.2018, LM, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67 kohta
  .

7

unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-216/18 PPU, 25.7.2018, LM, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67 kohta

(8)  Komission tiedonanto Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi (COM(2014)0158 final), liite I.

8

Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi

(9)  
  Venetsian komission raportti 4.4.2011, tutkimus N:o 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

9

Venetsian komission raportti 4.4.2011, tutkimus N:o 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(10)  Asia C-64/16, 32–36 kohta.

10

(11)  Asia C-64/16, 40 ja 41 kohta.

11

(12)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/162

---

P8_TA(2019)0350

Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0382),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan ja 168 artiklan 5 kohdan, 175 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0232/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan ja 168 artiklan 5 kohdan, 175 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0232/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0461/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0461/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165.

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 84.

(3)  Tämä kanta vastaa 16. tammikuuta 2019 hyväksyttyjä tarkistuksia (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0020).

---

P8_TC1-COD(2018)0206

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan, 168 artiklan 5 kohdan, 175 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (-1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan mukaisesti unioni pyrkii sisämarkkinoita toteuttaessaan täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoittelevaan erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen, edistää naisten ja miesten tasa-arvoa, sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja lapsen oikeuksien suojelua sekä torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan mukaan unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon muun muassa korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset. [Tark. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan mukaisesti unioni pyrkii sisämarkkinoita toteuttaessaan täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoittelevaan erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen, edistää naisten ja miesten tasa-arvoa, sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja lapsen oikeuksien suojelua sekä torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan mukaan unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon muun muassa korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset. [Tark. 1]

| (1) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään, jotka ovat: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisissa toimissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamisen edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden,
  julkisten palvelujen, terveyspalvelujen,
  koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla käytössä oleviin järjestelmiin; näin lujitettaisiin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta SEUT-sopimuksen 174
  ja 175
  artiklan mukaisesti.
  Kaikissa ESR+:n mukaisissa toimissa olisi noudatettava Euroopan unionin perusoikeuskirjaa (perusoikeuskirja), ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyä eurooppalaista yleissopimusta ja otettava huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus, jonka sopimuspuolia Euroopan unioni ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat. [Tark. 2] |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään, jotka ovat: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisissa toimissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamisen edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden,
  julkisten palvelujen, terveyspalvelujen,
  koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla käytössä oleviin järjestelmiin; näin lujitettaisiin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta SEUT-sopimuksen 174
  ja 175
  artiklan mukaisesti.
  Kaikissa ESR+:n mukaisissa toimissa olisi noudatettava Euroopan unionin perusoikeuskirjaa (perusoikeuskirja), ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyä eurooppalaista yleissopimusta ja otettava huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus, jonka sopimuspuolia Euroopan unioni ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat. [Tark. 2]

| (2) | Unionin tasolla kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi
  laadittava yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, niihin olisi sisällyttävä sukupuolinäkökulma ja ne olisi
  esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta. Niiden avulla unionin rahoitusta olisi käytettävä johdonmukaisella tavalla ja tarvittaessa maksimoitava etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, Euroopan investointivakautusjärjestelystä ja InvestEU-rahastosta tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo. [Tark. 3] |
| --- | --- |

(2)

Unionin tasolla kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi
  laadittava yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, niihin olisi sisällyttävä sukupuolinäkökulma ja ne olisi
  esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta. Niiden avulla unionin rahoitusta olisi käytettävä johdonmukaisella tavalla ja tarvittaessa maksimoitava etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, Euroopan investointivakautusjärjestelystä ja InvestEU-rahastosta tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo. [Tark. 3]

| (3) | Neuvoston SEUT-sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymät jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jotka koskevat työvoiman kysynnän lisäämistä, työvoiman tarjonnan parantamista, työhön pääsyä, taitoja ja osaamista, työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantamista ja kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä sekä sosiaalisen osallisuuden edistämistä ja köyhyyden torjumista, mukaan lukien julkiset palvelut terveysalalla ja muilla aloilla, muodostavat yhdessä 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa yhdennetyt suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian tueksi.
  Neuvosto hyväksyi [...] jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan tarkistetut suuntaviivat, joita on muutettu niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden kanssa. Tarkoituksena on

  , työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi, jotta voidaan
  parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tehdä siitä

  unionista
  houkuttelevampi kohde investoinneille, työpaikkojen luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle. Jotta varmistetaan, että ESR+ on täysin yhdenmukainen näiden suuntaviivojen kanssa, etenkin työllisyyden, koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän torjunnan

  työllisyyspolitiikan
  osalta, ESR:lla olisi tuettava jäsenvaltioita

  jäsenvaltioiden olisi suunniteltava omalta kannaltaan merkityksellinen ESR+:n tuki
  ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiaa koskevat yhdennetyt

  kyseiset
  suuntaviivat ja SEUT-sopimuksen 148 artiklan 4 kohdassa
  ja 121 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetut maakohtaiset suositukset ja tarvittaessa niiden strategioissa kansallisella tasolla sovitut kansalliset uudistusohjelmat

  sovittujen kansallisten uudistusohjelmien työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat
  . ESR+:lla olisi edistettävä myös unionin keskeisten aloitteiden ja toimien asiaan liittyvien osa-alueiden täytäntöönpanoa, etenkin Euroopan uutta osaamisohjelmaa ja eurooppalaista koulutusaluetta,
  nuorisotakuuta ja muita
  asiaan liittyviä neuvoston suosituksia ja muita aloitteita, kuten nuorisotakuuta,

  suositusta ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”
  , taitojen parantamista, ja pitkäaikaistyöttömien integroimista työmarkkinoille
  , harjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laatupuitteita sekä kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevaa toimintasuunnitelmaa.
  [Tark. 4] |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston SEUT-sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymät jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jotka koskevat työvoiman kysynnän lisäämistä, työvoiman tarjonnan parantamista, työhön pääsyä, taitoja ja osaamista, työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantamista ja kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä sekä sosiaalisen osallisuuden edistämistä ja köyhyyden torjumista, mukaan lukien julkiset palvelut terveysalalla ja muilla aloilla, muodostavat yhdessä 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa yhdennetyt suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian tueksi.
  Neuvosto hyväksyi [...] jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan tarkistetut suuntaviivat, joita on muutettu niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden kanssa. Tarkoituksena on

  , työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi, jotta voidaan
  parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tehdä siitä

  unionista
  houkuttelevampi kohde investoinneille, työpaikkojen luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle. Jotta varmistetaan, että ESR+ on täysin yhdenmukainen näiden suuntaviivojen kanssa, etenkin työllisyyden, koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän torjunnan

  työllisyyspolitiikan
  osalta, ESR:lla olisi tuettava jäsenvaltioita

  jäsenvaltioiden olisi suunniteltava omalta kannaltaan merkityksellinen ESR+:n tuki
  ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiaa koskevat yhdennetyt

  kyseiset
  suuntaviivat ja SEUT-sopimuksen 148 artiklan 4 kohdassa
  ja 121 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetut maakohtaiset suositukset ja tarvittaessa niiden strategioissa kansallisella tasolla sovitut kansalliset uudistusohjelmat

  sovittujen kansallisten uudistusohjelmien työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat
  . ESR+:lla olisi edistettävä myös unionin keskeisten aloitteiden ja toimien asiaan liittyvien osa-alueiden täytäntöönpanoa, etenkin Euroopan uutta osaamisohjelmaa ja eurooppalaista koulutusaluetta,
  nuorisotakuuta ja muita
  asiaan liittyviä neuvoston suosituksia ja muita aloitteita, kuten nuorisotakuuta,

  suositusta ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”
  , taitojen parantamista, ja pitkäaikaistyöttömien integroimista työmarkkinoille
  , harjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laatupuitteita sekä kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevaa toimintasuunnitelmaa.
  [Tark. 4]

| (4) | Neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2017 päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”. Neuvosto painotti, että on tärkeää saada kestävä kehitys toteutumaan tasapainoisella ja yhdennetyllä tavalla kaikissa kolmessa ulottuvuudessaan eli taloudessa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristön alalla. On äärimmäisen tärkeää sisällyttää kestävä kehitys EU:n poliittiseen toimintakehykseen, ja unionin on oltava politiikkatoimissaan kunnianhimoinen, kun se vastaa globaaleihin haasteisiin. Neuvosto suhtautuu myönteisesti 22 päivänä marraskuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ensimmäisenä toimena kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseksi unionin politiikkoihin ja kestävän kehityksen soveltamiseksi kaikkea EU:n toimintapolitiikkaa ohjaavana keskeisenä periaatteena myös rahoitusvälineiden kautta.
  ESR+:lla olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa poistamalla köyhyyden äärimmäiset muodot (tavoite 1), takaamalla laadukas ja kaikille avoin koulutus (tavoite 4), edistämällä sukupuolten välistä tasa-arvoa (tavoite 5), edistämällä vakaata, osallistavaa ja kestävää talouskasvua, täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille (tavoite 8) sekä vähentämällä epätasa-arvoa (tavoite 10). [Tark. 5] |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2017 päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”. Neuvosto painotti, että on tärkeää saada kestävä kehitys toteutumaan tasapainoisella ja yhdennetyllä tavalla kaikissa kolmessa ulottuvuudessaan eli taloudessa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristön alalla. On äärimmäisen tärkeää sisällyttää kestävä kehitys EU:n poliittiseen toimintakehykseen, ja unionin on oltava politiikkatoimissaan kunnianhimoinen, kun se vastaa globaaleihin haasteisiin. Neuvosto suhtautuu myönteisesti 22 päivänä marraskuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ensimmäisenä toimena kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseksi unionin politiikkoihin ja kestävän kehityksen soveltamiseksi kaikkea EU:n toimintapolitiikkaa ohjaavana keskeisenä periaatteena myös rahoitusvälineiden kautta.
  ESR+:lla olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa poistamalla köyhyyden äärimmäiset muodot (tavoite 1), takaamalla laadukas ja kaikille avoin koulutus (tavoite 4), edistämällä sukupuolten välistä tasa-arvoa (tavoite 5), edistämällä vakaata, osallistavaa ja kestävää talouskasvua, täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille (tavoite 8) sekä vähentämällä epätasa-arvoa (tavoite 10). [Tark. 5]

| (4 a) | Kun otetaan huomioon Torinossa 18 päivänä lokakuuta 1961 allekirjoitettu Euroopan sosiaalinen peruskirja, unionin ja sen jäsenvaltioiden tavoitteisiin olisi SEUT-sopimuksen 151 artiklan mukaisesti kuuluttava työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso ja syrjäytymisen torjuminen. [Tark. 6] |
| --- | --- |

(4 a)

Kun otetaan huomioon Torinossa 18 päivänä lokakuuta 1961 allekirjoitettu Euroopan sosiaalinen peruskirja, unionin ja sen jäsenvaltioiden tavoitteisiin olisi SEUT-sopimuksen 151 artiklan mukaisesti kuuluttava työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso ja syrjäytymisen torjuminen. [Tark. 6]

| (4 b) | Eurooppalaista yhteiskuntaa koettelevat yhä lukuisat yhteiskunnalliset haasteet. Yli 100:aa miljoonaa ihmistä uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, nuorisotyöttömyys on edelleen kaksinkertainen verrattuna kokonaistyöttömyysasteeseen ja kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista on parannettava. Kyseiset haasteet paitsi vaarantavat niiden kansalaisten hyvinvoinnin, joihin ne vaikuttavat suoraan, myös lisäävät eurooppalaiseen yhteiskuntaan kohdistuvaa taloudellista ja sosiaalista painetta. [Tark. 7] |
| --- | --- |

(4 b)

Eurooppalaista yhteiskuntaa koettelevat yhä lukuisat yhteiskunnalliset haasteet. Yli 100:aa miljoonaa ihmistä uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, nuorisotyöttömyys on edelleen kaksinkertainen verrattuna kokonaistyöttömyysasteeseen ja kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista on parannettava. Kyseiset haasteet paitsi vaarantavat niiden kansalaisten hyvinvoinnin, joihin ne vaikuttavat suoraan, myös lisäävät eurooppalaiseen yhteiskuntaan kohdistuvaa taloudellista ja sosiaalista painetta. [Tark. 7]

| (5) | Unionilla on vastassaan rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta,
  sosiaalisesta eriarvoisuudesta,
  muuttoliikkeen hallinnasta, turvallisuusuhkien kasvusta,
  ja siihen liittyvistä kotouttamisen haasteista
  ,
  oikeudenmukaisesta
  siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista
  , väestön vähenemisestä, työttömyydestä yleisesti ja nuorisotyöttömyydestä
  ja
  yhteiskunnan ja
  työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä kasvavasta ammattitaitovajeesta ja työvoimapulasta joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pk-yrityksissä. Työelämän realiteettien muuttuessa unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet ja investoitava relevanttiin osaamiseen,
  koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen,
  tehtävä kasvusta entistä osallistavampaa ja parannettava
  taitoja ja osaamista,
  työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, myös
  unionin kansalaisten muodostaman
  työvoiman liikkuvuuden osalta
  , sekä puututtava jäsenvaltioiden väliseen ja sisäiseen yhä kasvavaan terveyteen liittyvään eriarvoisuuteen
  . [Tark. 8] |
| --- | --- |

(5)

Unionilla on vastassaan rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta,
  sosiaalisesta eriarvoisuudesta,
  muuttoliikkeen hallinnasta, turvallisuusuhkien kasvusta,
  ja siihen liittyvistä kotouttamisen haasteista
  ,
  oikeudenmukaisesta
  siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista
  , väestön vähenemisestä, työttömyydestä yleisesti ja nuorisotyöttömyydestä
  ja
  yhteiskunnan ja
  työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä kasvavasta ammattitaitovajeesta ja työvoimapulasta joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pk-yrityksissä. Työelämän realiteettien muuttuessa unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet ja investoitava relevanttiin osaamiseen,
  koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen,
  tehtävä kasvusta entistä osallistavampaa ja parannettava
  taitoja ja osaamista,
  työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, myös
  unionin kansalaisten muodostaman
  työvoiman liikkuvuuden osalta
  , sekä puututtava jäsenvaltioiden väliseen ja sisäiseen yhä kasvavaan terveyteen liittyvään eriarvoisuuteen
  . [Tark. 8]

| (6) | Asetuksella (EU) [...] luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMIF-rahasto), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja
  sen koordinointi muiden rahastojen kanssa ja
  antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa. [Tark. 9] |
| --- | --- |

(6)

Asetuksella (EU) [...] luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMIF-rahasto), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja
  sen koordinointi muiden rahastojen kanssa ja
  antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa. [Tark. 9]

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (4), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita
  sekä rahoitusvälineiden välisiä synergioita
  koskevat säännöt. ESR+:sta suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin rahoitusohjelmien toteutuksen johdonmukaisuus.
  Tässä asetuksessa olisi määriteltävä toiminnalliset tavoitteet ja vahvistettava erityiset säännökset, jotka koskevat tukikelpoisia toimia, joita ESR+:sta voidaan rahoittaa suoraan ja välillisesti hallinnoimalla. [Tark. 10] |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (4), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita
  sekä rahoitusvälineiden välisiä synergioita
  koskevat säännöt. ESR+:sta suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin rahoitusohjelmien toteutuksen johdonmukaisuus.
  Tässä asetuksessa olisi määriteltävä toiminnalliset tavoitteet ja vahvistettava erityiset säännökset, jotka koskevat tukikelpoisia toimia, joita ESR+:sta voidaan rahoittaa suoraan ja välillisesti hallinnoimalla. [Tark. 10]

| (8) | Tässä asetuksessa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon etenkin tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja odotettavissa oleva noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi siksi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sellaisen rahoituksen käyttöä, joka ei perustu toimien kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen

  osallistamiseen
  liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (uusi tuleva yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus) [88 artiklan] perusteella komissio voi korvata jäsenvaltioiden menoja käyttäen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset. [Tark. 11] |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon etenkin tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja odotettavissa oleva noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi siksi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sellaisen rahoituksen käyttöä, joka ei perustu toimien kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen

  osallistamiseen
  liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (uusi tuleva yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus) [88 artiklan] perusteella komissio voi korvata jäsenvaltioiden menoja käyttäen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset. [Tark. 11]

| (9) | Jotta voidaan sujuvoittaa ja yksinkertaistaa rahoitusympäristöä ja lisätä synergiamahdollisuuksia yhdennettyjen rahoitusmallien avulla, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (FEAD), työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta ja unionin terveysalan toimintaohjelmasta tuetut toimet olisi sisällytettävä yhteen rahastoon, ESR+:aan. ESR+ olisi sen vuoksi jaettava kolmeen toimintalohkoon, jotka ovat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko ja
  suoraan ja välillisesti hallinnoitava
  terveysalan toimintalohko. Näin voitaisiin vähentää eri rahastojen hallinnointiin liittyvää hallinnollista rasitetta etenkin jäsenvaltioissa
  ja edunsaajille
  ja pitää voimassa yksinkertaisempia sääntöjä yksinkertaisempien toimien osalta, kuten esimerkiksi elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakelussa. [Tark. 12] |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan sujuvoittaa ja yksinkertaistaa rahoitusympäristöä ja lisätä synergiamahdollisuuksia yhdennettyjen rahoitusmallien avulla, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (FEAD), työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta ja unionin terveysalan toimintaohjelmasta tuetut toimet olisi sisällytettävä yhteen rahastoon, ESR+:aan. ESR+ olisi sen vuoksi jaettava kolmeen toimintalohkoon, jotka ovat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko ja
  suoraan ja välillisesti hallinnoitava
  terveysalan toimintalohko. Näin voitaisiin vähentää eri rahastojen hallinnointiin liittyvää hallinnollista rasitetta etenkin jäsenvaltioissa
  ja edunsaajille
  ja pitää voimassa yksinkertaisempia sääntöjä yksinkertaisempien toimien osalta, kuten esimerkiksi elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakelussa. [Tark. 12]

| (10) | Unionin olisi edistettävä jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkoja kannustamalla yhteistyöhön ja täydentämällä niiden toimia.
  Koska ESR+:n soveltamisala tämän myötä laajenee, on aiheellista säätää, että pyrkimyksiä

  pyrkimykset
  parantaa
  osallistavien, avointen ja oikeudenmukaisten
  työmarkkinoiden toimivuutta
  kaikille sukupuolille
  ja edistää pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa koulutuksen saatavuutta ja laatua,
  tukea koulutusjärjestelmiin paluuta ja edistää elinikäistä oppimista,
  edistää sosiaalista osallisuutta ja terveyttä sekä vähentää köyhyyttä ei toteuteta ainoastaan yhteistyöhän

  poistaa köyhyys toteutetaan edelleen lähinnä yhteistyöhön
  perustuvalla hallinnoinnilla, vaan

  ja
  että
  sitä täydennetään tarvittaessa
  työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon osalta unionin tasolla edellytettyjen toimien toteutuksessa käytetään myös suoraa tai välillistä hallinnointia

  käytettävällä suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla
  . [Tark. 13] |
| --- | --- |

(10)

Unionin olisi edistettävä jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkoja kannustamalla yhteistyöhön ja täydentämällä niiden toimia.
  Koska ESR+:n soveltamisala tämän myötä laajenee, on aiheellista säätää, että pyrkimyksiä

  pyrkimykset
  parantaa
  osallistavien, avointen ja oikeudenmukaisten
  työmarkkinoiden toimivuutta
  kaikille sukupuolille
  ja edistää pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa koulutuksen saatavuutta ja laatua,
  tukea koulutusjärjestelmiin paluuta ja edistää elinikäistä oppimista,
  edistää sosiaalista osallisuutta ja terveyttä sekä vähentää köyhyyttä ei toteuteta ainoastaan yhteistyöhän

  poistaa köyhyys toteutetaan edelleen lähinnä yhteistyöhön
  perustuvalla hallinnoinnilla, vaan

  ja
  että
  sitä täydennetään tarvittaessa
  työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon osalta unionin tasolla edellytettyjen toimien toteutuksessa käytetään myös suoraa tai välillistä hallinnointia

  käytettävällä suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla
  . [Tark. 13]

| (11) | Unionin terveysalan toimintaohjelman sisällyttäminen ESR+:aan luo lisää synergioita sellaisten aloitteiden ja politiikkojen laatimiseen ja testaamiseen, joilla parannetaan ESR+-ohjelman terveysalan toimintolohkossa kehitettyjen terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta,
  saavutettavuutta,
  sopeutumiskykyä ja kestävyyttä, ja edistetään niiden toteutusta jäsenvaltioissa
  kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  ESR+-asetuksen muiden toimintolohkojen tarjoamilla välineillä. [Tark. 14] |
| --- | --- |

(11)

Unionin terveysalan toimintaohjelman sisällyttäminen ESR+:aan luo lisää synergioita sellaisten aloitteiden ja politiikkojen laatimiseen ja testaamiseen, joilla parannetaan ESR+-ohjelman terveysalan toimintolohkossa kehitettyjen terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta,
  saavutettavuutta,
  sopeutumiskykyä ja kestävyyttä, ja edistetään niiden toteutusta jäsenvaltioissa
  kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  ESR+-asetuksen muiden toimintolohkojen tarjoamilla välineillä. [Tark. 14]

| (12) | Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:aa koskevat rahoituspuitteet. Joitakin rahoituspuitteiden osia

  Niissä
  olisi suunnattava toimiin,

  eriteltävä määrärahat
  , jotka toteutetaan työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon puitteissa

  myönnetään yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla toteutettaviin toimiin
  ja
  määrärahat, jotka myönnetään toimiin, jotka toteutetaan
  käyttäen suoraa tai välillistä hallinnointia. [Tark. 15] |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:aa koskevat rahoituspuitteet. Joitakin rahoituspuitteiden osia

  Niissä
  olisi suunnattava toimiin,

  eriteltävä määrärahat
  , jotka toteutetaan työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon puitteissa

  myönnetään yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla toteutettaviin toimiin
  ja
  määrärahat, jotka myönnetään toimiin, jotka toteutetaan
  käyttäen suoraa tai välillistä hallinnointia. [Tark. 15]

| (13) | ESR+:lla olisi pyrittävä
  tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
  edistämään työllisyyttä aktiivisilla toimilla, joiden ansiosta erityisesti nuoret, pitkäaikaistyöttömät ja työelämän

  , omaishoitajat, työvoiman
  ulkopuolella
  ja heikoimmassa asemassa
  olevat pääsevät (palaamaan) työmarkkinoille, ja tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista
  , yrittäjyyttä
  ja yhteisötaloutta. ESR+:lla olisi pyrittävä tehostamaan
  työllisyyspolitiikkaa ja
  työmarkkinoiden toimintaa tukemalla työmarkkinalaitosten, kuten julkisten työvoimapalvelujen, nykyaikaistamista, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota tehostetusti kohdennettua
  ja tarvittaessa yksilöllistä
  neuvontaa ja ohjausta työnhaussa ja työelämään siirtymisessä
  kiinnittäen erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin
  ja helpotetaan työntekijöiden liikkuvuutta
  ja tarjotaan palveluja syrjimättömästi
  . ESR+:lla olisi edistettävä naisten osallistumista työmarkkinoille toimenpiteillä, joilla varmistetaan muun muassa työ- ja yksityiselämän tasapaino ja lastenhoidon

  kohtuuhintaisen tai ilmaisen laadukkaan lasten- ja vanhustenhoidon ja muiden hoitopalvelujen tai korkealaatuisen tuen helppo
  saatavuus. ESR+:lla olisi myös pyrittävä tarjoamaan
  turvallinen,
  terveellinen ja asianmukainen työympäristö, jotta voidaan vastata
  työhön ja
  muuttuviin työn muotoihin liittyviin terveysriskeihin ja ikääntyvän työvoiman tarpeisiin.
  ESR+:lla olisi myös tuettava toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään. [Tark. 16] |
| --- | --- |

(13)

ESR+:lla olisi pyrittävä
  tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
  edistämään työllisyyttä aktiivisilla toimilla, joiden ansiosta erityisesti nuoret, pitkäaikaistyöttömät ja työelämän

  , omaishoitajat, työvoiman
  ulkopuolella
  ja heikoimmassa asemassa
  olevat pääsevät (palaamaan) työmarkkinoille, ja tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista
  , yrittäjyyttä
  ja yhteisötaloutta. ESR+:lla olisi pyrittävä tehostamaan
  työllisyyspolitiikkaa ja
  työmarkkinoiden toimintaa tukemalla työmarkkinalaitosten, kuten julkisten työvoimapalvelujen, nykyaikaistamista, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota tehostetusti kohdennettua
  ja tarvittaessa yksilöllistä
  neuvontaa ja ohjausta työnhaussa ja työelämään siirtymisessä
  kiinnittäen erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin
  ja helpotetaan työntekijöiden liikkuvuutta
  ja tarjotaan palveluja syrjimättömästi
  . ESR+:lla olisi edistettävä naisten osallistumista työmarkkinoille toimenpiteillä, joilla varmistetaan muun muassa työ- ja yksityiselämän tasapaino ja lastenhoidon

  kohtuuhintaisen tai ilmaisen laadukkaan lasten- ja vanhustenhoidon ja muiden hoitopalvelujen tai korkealaatuisen tuen helppo
  saatavuus. ESR+:lla olisi myös pyrittävä tarjoamaan
  turvallinen,
  terveellinen ja asianmukainen työympäristö, jotta voidaan vastata
  työhön ja
  muuttuviin työn muotoihin liittyviin terveysriskeihin ja ikääntyvän työvoiman tarpeisiin.
  ESR+:lla olisi myös tuettava toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään. [Tark. 16]

| (13 a) | Jotta voitaisiin tukea ja vapauttaa yhteisötaloudessa olemassa oleva potentiaali luoda työpaikkoja, ESR+:lla olisi tuettava yhteisötalouden yritysten parempaa integroimista kansallisiin työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeviin suunnitelmiin sekä kansallisiin uudistusohjelmiin. Yhteisötalouden yritysten määritelmän olisi noudatettava jäsenvaltioiden yhteisötaloutta koskevassa lainsäädännössä sekä yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina 7 päivänä joulukuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjä määritelmiä. [Tark. 17] |
| --- | --- |

(13 a)

Jotta voitaisiin tukea ja vapauttaa yhteisötaloudessa olemassa oleva potentiaali luoda työpaikkoja, ESR+:lla olisi tuettava yhteisötalouden yritysten parempaa integroimista kansallisiin työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeviin suunnitelmiin sekä kansallisiin uudistusohjelmiin. Yhteisötalouden yritysten määritelmän olisi noudatettava jäsenvaltioiden yhteisötaloutta koskevassa lainsäädännössä sekä yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina 7 päivänä joulukuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjä määritelmiä. [Tark. 17]

| (14) | ESR+:sta

  Koska ESR
  +
  on tärkein unionin työllisyyttä, osaamista ja sosiaalista osallisuutta käsittelevä väline, on tärkeää, että sillä pystytään edistämään sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kaikkialla unionissa. Tästä syystä siitä
  olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutuksen laatua
  , syrjimättömyyttä, saatavuutta, osallistavuutta
  ja toimivuutta ja sen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta ja siten helpottaa
  sellaisten avaintaitojen,
  erityisesti
  kielitaidon, yrittäjyystaitojen ja
  digitaalisten taitojen
  , myös tietosuojaa ja tietojen hallintaa koskevien taitojen,
  hankkimista, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten.
  Pitkäaikaistyöttömien ja sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden tapauksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota heidän voimaannuttamiseensa.
  ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä
  ja palaamisessa
  , elinikäistä oppimista ja
  kaikkien
  työllistyvyyttä, lisättävä
  osallisuutta,
  kilpailukykyä ja
  horisontaalisen ja vertikaalisen eriytymisen vähentämistä,
  edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla näihin aloihin liittyviä laajennuskelpoisia ja kestäviä aloitteita. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi
  investoimalla ammattikoulutukseen,
  työpaikalla tapahtuvalla oppimisella ja oppisopimuskoulutuksella,
  keskittymällä erityisesti menestyksekkääseen opetuksen ja käytännön yhdistävään kaksiosaiseen koulutusjärjestelmään,
  elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta yhdessä
  työmarkkinaosapuolten
  kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella,
  arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen tukemisella,
  oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden tunnustamisella.
  ESR+:lla olisi myös edistettävä vähemmistöjen pääsyä opetusammatteihin, ja sen avulla olisi pyrittävä integroimaan entistä paremmin syrjäytyneitä yhteisöjä, kuten romaneja, vähemmistöjä ja maahanmuuttajia. [Tark. 18] |
| --- | --- |

(14)

ESR+:sta

  Koska ESR
  +
  on tärkein unionin työllisyyttä, osaamista ja sosiaalista osallisuutta käsittelevä väline, on tärkeää, että sillä pystytään edistämään sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kaikkialla unionissa. Tästä syystä siitä
  olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutuksen laatua
  , syrjimättömyyttä, saatavuutta, osallistavuutta
  ja toimivuutta ja sen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta ja siten helpottaa
  sellaisten avaintaitojen,
  erityisesti
  kielitaidon, yrittäjyystaitojen ja
  digitaalisten taitojen
  , myös tietosuojaa ja tietojen hallintaa koskevien taitojen,
  hankkimista, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten.
  Pitkäaikaistyöttömien ja sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden tapauksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota heidän voimaannuttamiseensa.
  ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä
  ja palaamisessa
  , elinikäistä oppimista ja
  kaikkien
  työllistyvyyttä, lisättävä
  osallisuutta,
  kilpailukykyä ja
  horisontaalisen ja vertikaalisen eriytymisen vähentämistä,
  edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla näihin aloihin liittyviä laajennuskelpoisia ja kestäviä aloitteita. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi
  investoimalla ammattikoulutukseen,
  työpaikalla tapahtuvalla oppimisella ja oppisopimuskoulutuksella,
  keskittymällä erityisesti menestyksekkääseen opetuksen ja käytännön yhdistävään kaksiosaiseen koulutusjärjestelmään,
  elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta yhdessä
  työmarkkinaosapuolten
  kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella,
  arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen tukemisella,
  oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden tunnustamisella.
  ESR+:lla olisi myös edistettävä vähemmistöjen pääsyä opetusammatteihin, ja sen avulla olisi pyrittävä integroimaan entistä paremmin syrjäytyneitä yhteisöjä, kuten romaneja, vähemmistöjä ja maahanmuuttajia. [Tark. 18]

| (14 a) | ESR+:sta olisi annettava tukea jäsenvaltioiden kansallisiin suunnitelmiin sisältyviin toimenpiteisiin, joilla pyritään poistamaan energiaköyhyys ja lisäämään asuntojen energiatehokkuutta haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien osalta, mukaan lukien energiaköyhyyden koettelemat ja tarvittaessa myös sosiaalisen asuntotuotannon asunnoissa asuvat kotitaloudet, komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999
   (5)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2002
   (6)

  mukaisesti. [Tark. 19] |
| --- | --- |

(14 a)

ESR+:sta olisi annettava tukea jäsenvaltioiden kansallisiin suunnitelmiin sisältyviin toimenpiteisiin, joilla pyritään poistamaan energiaköyhyys ja lisäämään asuntojen energiatehokkuutta haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien osalta, mukaan lukien energiaköyhyyden koettelemat ja tarvittaessa myös sosiaalisen asuntotuotannon asunnoissa asuvat kotitaloudet, komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999
   (5)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2002
   (6)

  mukaisesti. [Tark. 19]

| (14 b) | ESR+:n varojen kohdentaminen jäsenvaltioille olisi tulevaisuudessa sidottava jäsenvaltioiden esittämiin todisteisiin, jotka osoittavat niiden työskentelevän tehokkaasti sellaisten hankkeiden parissa, jotka edistävät ja vahvistavat opetuksen ja käytännön yhdistävää kaksiosaista koulutusjärjestelmää nuorisotakuun puitteissa. [Tark. 20] |
| --- | --- |

(14 b)

ESR+:n varojen kohdentaminen jäsenvaltioille olisi tulevaisuudessa sidottava jäsenvaltioiden esittämiin todisteisiin, jotka osoittavat niiden työskentelevän tehokkaasti sellaisten hankkeiden parissa, jotka edistävät ja vahvistavat opetuksen ja käytännön yhdistävää kaksiosaista koulutusjärjestelmää nuorisotakuun puitteissa. [Tark. 20]

| (15) | ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta
  – kiinnittäen erityistä huomiota sosiaalisesti muita heikommassa asemassa oleviin, kuten laitoshoidossa oleviin lapsiin ja asunnottomiin lapsiin –
  yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen
  sekä palaamista koulutusjärjestelmän piiriin
  ; samalla
  estetään köyhyyden siirtyminen sukupolvelta toiselle,
  edistetään siirtymistä koulutusalalta toiselle,
  vähennetään ja
  ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä
  ja sosiaalista syrjäytymistä
  , lisätään terveysosaamista, lujitetaan epävirallisen ja virallisen oppimisen

  arkioppimisen
  yhteyttä ja helpotetaan oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta.
  Nämä arkioppimisen muodot eivät saisi korvata pääsyä säännölliseen koulutukseen, erityisesti esiasteen ja perusasteen koulutukseen.
  Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään

  toteutettava
  Erasmus-ohjelmasta saatavia synergiaetuja,
  täydentävyyttä ja toiminnan johdonmukaisuutta,
  jotta
  heikoimmassa asemassa olevat oppijat
  voidaan helpottaa etenkin heikoimmassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista

  saavuttaa asianmukaisesti ja aktiivisesti, jotta heitä voidaan valmistaa ulkomaankokemukseen ja jotta heidän osallistumistaan
  oppimiseen liittyvään
  rajat ylittävään
  liikkuvuuteen
  voidaan lisätä
  . [Tark. 21] |
| --- | --- |

(15)

ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta
  – kiinnittäen erityistä huomiota sosiaalisesti muita heikommassa asemassa oleviin, kuten laitoshoidossa oleviin lapsiin ja asunnottomiin lapsiin –
  yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen
  sekä palaamista koulutusjärjestelmän piiriin
  ; samalla
  estetään köyhyyden siirtyminen sukupolvelta toiselle,
  edistetään siirtymistä koulutusalalta toiselle,
  vähennetään ja
  ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä
  ja sosiaalista syrjäytymistä
  , lisätään terveysosaamista, lujitetaan epävirallisen ja virallisen oppimisen

  arkioppimisen
  yhteyttä ja helpotetaan oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta.
  Nämä arkioppimisen muodot eivät saisi korvata pääsyä säännölliseen koulutukseen, erityisesti esiasteen ja perusasteen koulutukseen.
  Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään

  toteutettava
  Erasmus-ohjelmasta saatavia synergiaetuja,
  täydentävyyttä ja toiminnan johdonmukaisuutta,
  jotta
  heikoimmassa asemassa olevat oppijat
  voidaan helpottaa etenkin heikoimmassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista

  saavuttaa asianmukaisesti ja aktiivisesti, jotta heitä voidaan valmistaa ulkomaankokemukseen ja jotta heidän osallistumistaan
  oppimiseen liittyvään
  rajat ylittävään
  liikkuvuuteen
  voidaan lisätä
  . [Tark. 21]

| (15 a) | Investointiprioriteetin ”yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen” mukaisesti tuetaan kaikkia tässä asetuksessa asetettuja tavoitteita. ESR +:sta tuettuihin yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen strategioihin olisi otettava mukaan sekä paikallisen toimintaryhmän hallinnoinnin että strategian sisällön määrittämisen osalta myös alueen heikoimmassa asemassa olevat ihmiset. ESR+:sta olisi voitava tukea yhteisölähtöisiä paikallisia kehittämisstrategioita kaupunki- ja maaseutualueilla sekä yhdennettyjä alueellisia investointeja. [Tark. 22] |
| --- | --- |

(15 a)

Investointiprioriteetin ”yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen” mukaisesti tuetaan kaikkia tässä asetuksessa asetettuja tavoitteita. ESR +:sta tuettuihin yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen strategioihin olisi otettava mukaan sekä paikallisen toimintaryhmän hallinnoinnin että strategian sisällön määrittämisen osalta myös alueen heikoimmassa asemassa olevat ihmiset. ESR+:sta olisi voitava tukea yhteisölähtöisiä paikallisia kehittämisstrategioita kaupunki- ja maaseutualueilla sekä yhdennettyjä alueellisia investointeja. [Tark. 22]

| (15 b) | Unionin koheesiopolitiikan lisäarvo perustuu erityisesti paikkalähtöiseen alueellista ulottuvuutta korostavaan lähestymistapaan, monitasoiseen hallintoon, monivuotiseen suunnitteluun ja yhteisiin mitattavissa oleviin tavoitteisiin, yhdennettyyn kehittämiseen perustuvaan lähestymistapaan ja hallinnollisten valmiuksien lähentymiseen eurooppalaisiin standardeihin. [Tark. 23] |
| --- | --- |

(15 b)

Unionin koheesiopolitiikan lisäarvo perustuu erityisesti paikkalähtöiseen alueellista ulottuvuutta korostavaan lähestymistapaan, monitasoiseen hallintoon, monivuotiseen suunnitteluun ja yhteisiin mitattavissa oleviin tavoitteisiin, yhdennettyyn kehittämiseen perustuvaan lähestymistapaan ja hallinnollisten valmiuksien lähentymiseen eurooppalaisiin standardeihin. [Tark. 23]

| (15 c) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että sukupuolten välinen tasa-arvo ja sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen ovat sitova periaate kaikissa ohjelmasuunnittelun vaiheissa toimenpideohjelmien painopisteiden määrittelystä toteutukseen, seurantaan ja arviointiin ja että sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen myönnetään tukea. [Tark. 24] |
| --- | --- |

(15 c)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että sukupuolten välinen tasa-arvo ja sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen ovat sitova periaate kaikissa ohjelmasuunnittelun vaiheissa toimenpideohjelmien painopisteiden määrittelystä toteutukseen, seurantaan ja arviointiin ja että sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen myönnetään tukea. [Tark. 24]

| (15 d) | ESR+:sta olisi tuettava koulutusjärjestelmiä, jotka tarjoavat aikuisille, joilla on heikot taidot, mahdollisuuden hankkia luku- ja laskutaitojen sekä digitaalisten taitojen vähimmäistaso neuvoston 19 päivänä joulukuuta 2016 antaman suosituksen ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille”
   (7)

  mukaisesti. [Tark. 25] |
| --- | --- |

(15 d)

ESR+:sta olisi tuettava koulutusjärjestelmiä, jotka tarjoavat aikuisille, joilla on heikot taidot, mahdollisuuden hankkia luku- ja laskutaitojen sekä digitaalisten taitojen vähimmäistaso neuvoston 19 päivänä joulukuuta 2016 antaman suosituksen ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille”
   (7)

  mukaisesti. [Tark. 25]

| (16) | ESR+:lla olisi edistettävä joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia
  ottaen huomioon heikoimmassa asemassa olevien haasteet
  , erityisesti
  yrittäjyystaitojen ja
  digitaalisten taitojen ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamisen osalta, jotta voidaan tarjota kaikille

  ihmisille ja paikallisyhteisöille
  digitalisaatioon, tekniseen muutokseen, innovointiin sekä sosiaalisiin kysymyksiin ja talouteen liittyviin muutoksiin
  , kuten vähähiiliseen talouteen siirtymisestä johtuviin muutoksiin,
  mukautettua osaamista, jolla

  taitoja ja tietoja, joilla
  helpotetaan uranvaihdoksia

  siirtymistä koulutuksesta työelämään
  ja liikkuvuutta ja tuetaan erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavia
  , vammaisia henkilöitä
  ja/tai vähän koulutettuja aikuisia Euroopan uuden osaamisohjelman mukaisesti
  ja koordinoidusti ja täydentävästi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa
  . [Tark. 26] |
| --- | --- |

(16)

ESR+:lla olisi edistettävä joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia
  ottaen huomioon heikoimmassa asemassa olevien haasteet
  , erityisesti
  yrittäjyystaitojen ja
  digitaalisten taitojen ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamisen osalta, jotta voidaan tarjota kaikille

  ihmisille ja paikallisyhteisöille
  digitalisaatioon, tekniseen muutokseen, innovointiin sekä sosiaalisiin kysymyksiin ja talouteen liittyviin muutoksiin
  , kuten vähähiiliseen talouteen siirtymisestä johtuviin muutoksiin,
  mukautettua osaamista, jolla

  taitoja ja tietoja, joilla
  helpotetaan uranvaihdoksia

  siirtymistä koulutuksesta työelämään
  ja liikkuvuutta ja tuetaan erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavia
  , vammaisia henkilöitä
  ja/tai vähän koulutettuja aikuisia Euroopan uuden osaamisohjelman mukaisesti
  ja koordinoidusti ja täydentävästi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa
  . [Tark. 26]

| (17) | Euroopan horisontti -ohjelmasta saatavilla synergiaeduilla olisi varmistettava, että ESR+:lla voidaan hyödyntää ja kehittää edelleen Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja innovatiivisia opetussuunnitelmia, jotta ihmisille voidaan tarjota
  heidän henkilökohtaista ja ammatillista kehitystään tukevaa ja
  tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavaa osaamista ja pätevyyttä
  ja puuttua nykyisiin ja tuleviin yhteiskunnallisiin haasteisiin
  .
  Komission olisi varmistettava terveysalan toimintalohkon ja Euroopan horisontti -ohjelman väliset synergiavaikutukset terveyden suojelun ja sairauksien ehkäisyn alalla saavutettujen tulosten tehostamiseksi. [Tark. 27] |
| --- | --- |

(17)

Euroopan horisontti -ohjelmasta saatavilla synergiaeduilla olisi varmistettava, että ESR+:lla voidaan hyödyntää ja kehittää edelleen Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja innovatiivisia opetussuunnitelmia, jotta ihmisille voidaan tarjota
  heidän henkilökohtaista ja ammatillista kehitystään tukevaa ja
  tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavaa osaamista ja pätevyyttä
  ja puuttua nykyisiin ja tuleviin yhteiskunnallisiin haasteisiin
  .
  Komission olisi varmistettava terveysalan toimintalohkon ja Euroopan horisontti -ohjelman väliset synergiavaikutukset terveyden suojelun ja sairauksien ehkäisyn alalla saavutettujen tulosten tehostamiseksi. [Tark. 27]

| (17 a) | Oikeuksien ja arvojen ohjelmaan liittyvillä synergioilla olisi varmistettava, että ESR+:lla voidaan valtavirtaistaa ja laajentaa toimia, joilla estetään ja torjutaan syrjintää, rasismia, muukalaisvihaa, antisemitismiä, islamofobiaa ja muita suvaitsemattomuuden muotoja, ja että käytetään erityistoimia, joilla estetään viha, erottelu ja leimaaminen, mukaan lukien kiusaaminen, häirintä ja suvaitsematon kohtelu. [Tark. 28] |
| --- | --- |

(17 a)

Oikeuksien ja arvojen ohjelmaan liittyvillä synergioilla olisi varmistettava, että ESR+:lla voidaan valtavirtaistaa ja laajentaa toimia, joilla estetään ja torjutaan syrjintää, rasismia, muukalaisvihaa, antisemitismiä, islamofobiaa ja muita suvaitsemattomuuden muotoja, ja että käytetään erityistoimia, joilla estetään viha, erottelu ja leimaaminen, mukaan lukien kiusaaminen, häirintä ja suvaitsematon kohtelu. [Tark. 28]

| (17 b) | Alueellisella ja rajat ylittävällä tasolla tehdyn eurooppalaisen alueellisen yhteistyön ansiosta aikaansaaduilla synergioilla on myös luotu yhteistyöhankkeita, joilla parannetaan työllisyyttä, osallistetaan haavoittuvimmassa asemassa olevia väestönosia, vastataan väestöhaasteisiin ja panostetaan terveyteen ja koulutukseen ja joita toteutetaan unionin lisäksi myös liittymistä valmistelevassa vaiheessa olevissa maissa ja naapurimaissa, joissa unionin tason yhteistyö tuo lisäarvoa. ESR+:sta olisi lisättävä tämän tyyppisten hankkeiden rahoitusta ja varmistettava tietämyksen vaihto hankkeiden ja lainsäädäntöprosessin välillä eurooppalaisen sääntelykehyksen parantamiseksi sekä edistettävä hyvien käytäntöjen jakamista unionin alueiden välillä. [Tark. 29] |
| --- | --- |

(17 b)

Alueellisella ja rajat ylittävällä tasolla tehdyn eurooppalaisen alueellisen yhteistyön ansiosta aikaansaaduilla synergioilla on myös luotu yhteistyöhankkeita, joilla parannetaan työllisyyttä, osallistetaan haavoittuvimmassa asemassa olevia väestönosia, vastataan väestöhaasteisiin ja panostetaan terveyteen ja koulutukseen ja joita toteutetaan unionin lisäksi myös liittymistä valmistelevassa vaiheessa olevissa maissa ja naapurimaissa, joissa unionin tason yhteistyö tuo lisäarvoa. ESR+:sta olisi lisättävä tämän tyyppisten hankkeiden rahoitusta ja varmistettava tietämyksen vaihto hankkeiden ja lainsäädäntöprosessin välillä eurooppalaisen sääntelykehyksen parantamiseksi sekä edistettävä hyvien käytäntöjen jakamista unionin alueiden välillä. [Tark. 29]

| (18) | ESR+:sta olisi tuettava
  kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan luettuna alue- ja paikallistaso,
  jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua köyhyyttä

  poistaa köyhyys, mukaan lukien energiaköyhyys, asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti,
  ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistettävä sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille,
  vähentämällä esteitä,
  torjumalla syrjintää ja puuttumalla
  sosiaali- ja
  terveyseroihin. Tämä edellyttää
  myös, mutta ei ainoastaan
  , että otetaan käyttöön erilaisia
  pro- ja reaktiivisia toimintalinjoja ja
  strategioita, jotka kohdistetaan heikoimmassa asemassa oleviin heidän iästään riippumatta, mukaan lukien lapset, marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit
  , vammaiset henkilöt, asunnottomat, kolmansien maiden kansalaiset, maahanmuuttajat mukaan luettuina,
  ja työssäkäyvät köyhät. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi
  muun muassa yhteisötaloudelle myönnettävällä kohdennetulla tuella
  .
  Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ESR+:n toimia, joilla täydennetään kansallisia toimenpiteitä työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3 päivänä lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen
   (8)

  mukaisesti, riittävän tulotuen tarjoamista koskevat toimenpiteet mukaan luettuina.
  ESR+:lla olisi parannettava kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten yleishyödyllisten palvelujen, kuten
  yksilökeskeisen
  terveydenhuollon ja
  siihen liittyvän hoidon ja
  pitkäaikaishoidon sekä perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen
  sekä asianmukaiseen sosiaaliseen asuntotarjontaan tai kohtuuhintaisiin asuntoihin ohjaavien palvelujen
  , nopeaa ja tasapuolista saatavuutta.
  Tähän sisältyy terveyden edistämis- ja sairauksien ehkäisypalvelut osana ensisijaisia terveydenhuoltopalveluja.
  ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista ja parannettava erityisesti niiden saatavuutta.
  , osallistavuutta ja tehokkuutta vastattaessa työelämän muuttuvaan todellisuuteen
  .
  ESR+:sta olisi myös puututtava maaseudun köyhyyteen, joka johtuu maaseutualueiden erityisistä heikkouksista, kuten epäedullisesta väestökehityksestä, heikoista työmarkkinoista, koulutuspalvelujen tai terveydenhuoltopalvelujen ja sosiaalipalvelujen rajallisesta saatavuudesta. [Tark. 30] |
| --- | --- |

(18)

ESR+:sta olisi tuettava
  kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan luettuna alue- ja paikallistaso,
  jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua köyhyyttä

  poistaa köyhyys, mukaan lukien energiaköyhyys, asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti,
  ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistettävä sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille,
  vähentämällä esteitä,
  torjumalla syrjintää ja puuttumalla
  sosiaali- ja
  terveyseroihin. Tämä edellyttää
  myös, mutta ei ainoastaan
  , että otetaan käyttöön erilaisia
  pro- ja reaktiivisia toimintalinjoja ja
  strategioita, jotka kohdistetaan heikoimmassa asemassa oleviin heidän iästään riippumatta, mukaan lukien lapset, marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit
  , vammaiset henkilöt, asunnottomat, kolmansien maiden kansalaiset, maahanmuuttajat mukaan luettuina,
  ja työssäkäyvät köyhät. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi
  muun muassa yhteisötaloudelle myönnettävällä kohdennetulla tuella
  .
  Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ESR+:n toimia, joilla täydennetään kansallisia toimenpiteitä työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3 päivänä lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen
   (8)

  mukaisesti, riittävän tulotuen tarjoamista koskevat toimenpiteet mukaan luettuina.
  ESR+:lla olisi parannettava kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten yleishyödyllisten palvelujen, kuten
  yksilökeskeisen
  terveydenhuollon ja
  siihen liittyvän hoidon ja
  pitkäaikaishoidon sekä perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen
  sekä asianmukaiseen sosiaaliseen asuntotarjontaan tai kohtuuhintaisiin asuntoihin ohjaavien palvelujen
  , nopeaa ja tasapuolista saatavuutta.
  Tähän sisältyy terveyden edistämis- ja sairauksien ehkäisypalvelut osana ensisijaisia terveydenhuoltopalveluja.
  ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista ja parannettava erityisesti niiden saatavuutta.
  , osallistavuutta ja tehokkuutta vastattaessa työelämän muuttuvaan todellisuuteen
  .
  ESR+:sta olisi myös puututtava maaseudun köyhyyteen, joka johtuu maaseutualueiden erityisistä heikkouksista, kuten epäedullisesta väestökehityksestä, heikoista työmarkkinoista, koulutuspalvelujen tai terveydenhuoltopalvelujen ja sosiaalipalvelujen rajallisesta saatavuudesta. [Tark. 30]

| (19) | ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden torjumista

  poistamista
  tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja vakavaa aineellista puutetta, ja edistettävä
  köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneenä elävien tai
  köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. EU:n tasolla vähintään 4 prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja Jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään 2

  3
  prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan

  torjutaan
  äärimmäisen köyhyyden muotoihin,

  muotoja,
  joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen
  , vanhuusiän köyhyyteen
  ja ruoan puutteeseen. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia
  mahdollisimman yksinkertaisia
  sääntöjä. [Tark. 31] |
| --- | --- |

(19)

ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden torjumista

  poistamista
  tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja vakavaa aineellista puutetta, ja edistettävä
  köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneenä elävien tai
  köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. EU:n tasolla vähintään 4 prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja Jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään 2

  3
  prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan

  torjutaan
  äärimmäisen köyhyyden muotoihin,

  muotoja,
  joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen
  , vanhuusiän köyhyyteen
  ja ruoan puutteeseen. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia
  mahdollisimman yksinkertaisia
  sääntöjä. [Tark. 31]

| (19 a) | ESR+:lla olisi torjuttava unionin ikääntyneiden naisten köyhyyttä ottaen huomioon, että sukupuolten välinen eläke-ero, joka on tällä hetkellä 40 prosenttia, on vaarassa pahentaa erityisesti ilman kumppania olevien ikääntyneiden naisten köyhyyttä, ja seuraten neuvoston vuonna 2015 antamissa päätelmissä ”Naisten ja miesten yhtäläiset tulonsaantimahdollisuudet: Sukupuolten välisten eläke-erojen poistaminen”
   (9)

  esitettyjä sitoumuksia. Ikääntyneiden naisten köyhyyttä pahentavat myös terveydenhuollon ja lääkkeiden kasvavat omat kustannukset, jotka ikääntyneiden potilaiden on maksettava itse. Tämä koskee erityisesti naisia, joilla on elämänsä aikana miehiä pitempään huono terveydentila, mikä johtuu suurelta osin naisten pidemmästä elinajanodotteesta. [Tark. 32] |
| --- | --- |

(19 a)

ESR+:lla olisi torjuttava unionin ikääntyneiden naisten köyhyyttä ottaen huomioon, että sukupuolten välinen eläke-ero, joka on tällä hetkellä 40 prosenttia, on vaarassa pahentaa erityisesti ilman kumppania olevien ikääntyneiden naisten köyhyyttä, ja seuraten neuvoston vuonna 2015 antamissa päätelmissä ”Naisten ja miesten yhtäläiset tulonsaantimahdollisuudet: Sukupuolten välisten eläke-erojen poistaminen”
   (9)

  esitettyjä sitoumuksia. Ikääntyneiden naisten köyhyyttä pahentavat myös terveydenhuollon ja lääkkeiden kasvavat omat kustannukset, jotka ikääntyneiden potilaiden on maksettava itse. Tämä koskee erityisesti naisia, joilla on elämänsä aikana miehiä pitempään huono terveydentila, mikä johtuu suurelta osin naisten pidemmästä elinajanodotteesta. [Tark. 32]

| (19 b) | Köyhyyden torjumiseksi ja sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi ESR+:ssa on vahvistettava alan kansalaisjärjestöjen ja köyhyydessä eläviä ihmisiä edustavien järjestöjen aktiivista osallistumista niin erityisohjelmien valmisteluun kuin niiden toteutukseen. [Tark. 33] |
| --- | --- |

(19 b)

Köyhyyden torjumiseksi ja sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi ESR+:ssa on vahvistettava alan kansalaisjärjestöjen ja köyhyydessä eläviä ihmisiä edustavien järjestöjen aktiivista osallistumista niin erityisohjelmien valmisteluun kuin niiden toteutukseen. [Tark. 33]

| (20) | Koska tarve tehostaa toimia unioniin tulevien muuttovirtojen hallitsemiseksi ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja
  oikeudenmukaista
  vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, jämäkästi ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten
  , myös maahanmuuttajien,
  sosioekonomista integroitumista
  , mihin voi sisältyä paikallistason aloitteita,
  ja näin täydennettävä
  toimia, joita rahoitetaan
  turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta rahoitettavia toimia.

  , Euroopan aluekehitysrahastosta ja niistä rahastoista, joilla voi olla myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisten osallisuuteen. [Tark. 34] |
| --- | --- |

(20)

Koska tarve tehostaa toimia unioniin tulevien muuttovirtojen hallitsemiseksi ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja
  oikeudenmukaista
  vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, jämäkästi ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten
  , myös maahanmuuttajien,
  sosioekonomista integroitumista
  , mihin voi sisältyä paikallistason aloitteita,
  ja näin täydennettävä
  toimia, joita rahoitetaan
  turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta rahoitettavia toimia.

  , Euroopan aluekehitysrahastosta ja niistä rahastoista, joilla voi olla myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisten osallisuuteen. [Tark. 34]

| (20 a) | ESR+:n suunnittelusta ja täytäntöönpanosta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten olisi koordinoitava toimensa niiden viranomaisten kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet hallinnoimaan turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston toimia, jotta voidaan edistää kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista parhaalla mahdollisella tavalla kaikilla tasoilla pääasiassa paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen toteuttamien strategioiden avulla sekä kaikkein asianmukaisimmin toimenpitein, jotka on räätälöity kolmansien maiden kansalaisten erityistilanteeseen. Kotouttamistoimenpiteiden olisi keskityttävä jäsenvaltiossa laillisesti oleskeleviin kolmansien maiden kansalaisiin tai, jos tarkoituksenmukaista, kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat hankkimassa lupaa oleskella laillisesti jäsenvaltiossa, mukaan lukien kansainvälistä suojelua saavat henkilöt. [Tark. 35] |
| --- | --- |

(20 a)

ESR+:n suunnittelusta ja täytäntöönpanosta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten olisi koordinoitava toimensa niiden viranomaisten kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet hallinnoimaan turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston toimia, jotta voidaan edistää kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista parhaalla mahdollisella tavalla kaikilla tasoilla pääasiassa paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen toteuttamien strategioiden avulla sekä kaikkein asianmukaisimmin toimenpitein, jotka on räätälöity kolmansien maiden kansalaisten erityistilanteeseen. Kotouttamistoimenpiteiden olisi keskityttävä jäsenvaltiossa laillisesti oleskeleviin kolmansien maiden kansalaisiin tai, jos tarkoituksenmukaista, kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat hankkimassa lupaa oleskella laillisesti jäsenvaltiossa, mukaan lukien kansainvälistä suojelua saavat henkilöt. [Tark. 35]

| (21) | ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden,
  köyhyyden poistamisen,
  terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava

  otettava alue- ja paikallisviranomaiset mukaan varmistettaessa
  ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys rakenneuudistusten tukiohjelman kanssa, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa etenkin tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden ja niiden teknisen avun välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut
  , ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu, ihmisarvoista työtä koskeva ILOn ohjelma ja alueelliset erityispiirteet, millä edistetään SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettuja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevia unionin tavoitteita
  . [Tark. 36] |
| --- | --- |

(21)

ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden,
  köyhyyden poistamisen,
  terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava

  otettava alue- ja paikallisviranomaiset mukaan varmistettaessa
  ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys rakenneuudistusten tukiohjelman kanssa, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa etenkin tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden ja niiden teknisen avun välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut
  , ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu, ihmisarvoista työtä koskeva ILOn ohjelma ja alueelliset erityispiirteet, millä edistetään SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettuja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevia unionin tavoitteita
  . [Tark. 36]

| (21 a) | Kun otetaan huomioon alueiden kehitystasojen erilaisuus ja erilaiset sosiaaliset olot eri puolilla unionia, ESR+:n pitäisi olla riittävän joustava alueellisten erityispiirteiden huomioimista varten. [Tark. 37] |
| --- | --- |

(21 a)

Kun otetaan huomioon alueiden kehitystasojen erilaisuus ja erilaiset sosiaaliset olot eri puolilla unionia, ESR+:n pitäisi olla riittävän joustava alueellisten erityispiirteiden huomioimista varten. [Tark. 37]

| (22) | Sen varmistamiseksi, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettua EU:n sosiaalista ulottuvuutta viedään eteenpäin ja että määrärahoista tietty vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 25

  27
  prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sosiaalisen osallisuuden
  ja köyhyyden poistamisen
  edistämiseen.
  Tämän prosenttiosuuden olisi täydennettävä äärimmäisen köyhyyden torjuntaan kohdennettuja kansallisia varoja. [Tark. 38] |
| --- | --- |

(22)

Sen varmistamiseksi, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettua EU:n sosiaalista ulottuvuutta viedään eteenpäin ja että määrärahoista tietty vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 25

  27
  prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sosiaalisen osallisuuden
  ja köyhyyden poistamisen
  edistämiseen.
  Tämän prosenttiosuuden olisi täydennettävä äärimmäisen köyhyyden torjuntaan kohdennettuja kansallisia varoja. [Tark. 38]

| (22 a) | Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen, joka muodostaa lasten oikeuksien edistämisen ja suojelun standardin. Lasten oikeuksien edistäminen mainitaan unionin politiikan yhtenä tavoitteena (Lissabonin sopimuksen 3 artikla) ja perusoikeuskirjassa edellytetään, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa unionin toimissa. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä ESR+:aa asianmukaisesti köyhien ja syrjäytyneiden lasten huono-osaisuuden kierteen katkaisemiseksi komission vuonna 2013 antaman suosituksen ”Investoidaan lapsiin” mukaisesti. ESR+:sta olisi tuettava toimia, joilla edistetään lasten oikeuksien toteutumista edistäviä tehokkaita toimenpiteitä. [Tark. 39] |
| --- | --- |

(22 a)

Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen, joka muodostaa lasten oikeuksien edistämisen ja suojelun standardin. Lasten oikeuksien edistäminen mainitaan unionin politiikan yhtenä tavoitteena (Lissabonin sopimuksen 3 artikla) ja perusoikeuskirjassa edellytetään, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa unionin toimissa. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä ESR+:aa asianmukaisesti köyhien ja syrjäytyneiden lasten huono-osaisuuden kierteen katkaisemiseksi komission vuonna 2013 antaman suosituksen ”Investoidaan lapsiin” mukaisesti. ESR+:sta olisi tuettava toimia, joilla edistetään lasten oikeuksien toteutumista edistäviä tehokkaita toimenpiteitä. [Tark. 39]

| (22 b) | Koska lasten köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen on unionissa edelleen yleistä (26,4 prosenttia vuonna 2017) ja ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jonka mukaan lapsilla on oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja heikoista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavista määrärahoista eurooppalaiseen lapsitakuujärjestelmään, jotta edistetään lasten yhdenvertaista mahdollisuutta saada ilmainen terveydenhoito, ilmainen koulutus, ilmainen lastenhoito sekä asianmukaiset asuinolot ja asianmukainen ravitsemus, lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseksi. Lapsiin varhaisessa vaiheessa tehtävillä investoinneilla saadaan merkittävää tuottoa lapsille ja koko yhteiskunnalle, ja ne ovat ratkaisevan tärkeitä huono-osaisuuden kierteen katkaisemiseksi jo lasten ensimmäisinä elinvuosina. Lasten tukeminen taitojen ja valmiuksien kehittämisessä antaa heille mahdollisuuden hyödyntää potentiaalinsa täysimääräisesti ja saavuttaa parhaat koulutus- ja terveystulokset, ja auttaa heitä kehittymään yhteiskunnan aktiivisiksi jäseniksi ja lisää heidän mahdollisuuksiaan nuorina työntekijöinä työmarkkinoilla. [Tark. 40] |
| --- | --- |

(22 b)

Koska lasten köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen on unionissa edelleen yleistä (26,4 prosenttia vuonna 2017) ja ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jonka mukaan lapsilla on oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja heikoista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavista määrärahoista eurooppalaiseen lapsitakuujärjestelmään, jotta edistetään lasten yhdenvertaista mahdollisuutta saada ilmainen terveydenhoito, ilmainen koulutus, ilmainen lastenhoito sekä asianmukaiset asuinolot ja asianmukainen ravitsemus, lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseksi. Lapsiin varhaisessa vaiheessa tehtävillä investoinneilla saadaan merkittävää tuottoa lapsille ja koko yhteiskunnalle, ja ne ovat ratkaisevan tärkeitä huono-osaisuuden kierteen katkaisemiseksi jo lasten ensimmäisinä elinvuosina. Lasten tukeminen taitojen ja valmiuksien kehittämisessä antaa heille mahdollisuuden hyödyntää potentiaalinsa täysimääräisesti ja saavuttaa parhaat koulutus- ja terveystulokset, ja auttaa heitä kehittymään yhteiskunnan aktiivisiksi jäseniksi ja lisää heidän mahdollisuuksiaan nuorina työntekijöinä työmarkkinoilla. [Tark. 40]

| (23) | Koska työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen suuri monissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, mikä vaikuttaa etenkin sellaisiin nuoriin, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa
  (Not in Employment, Education or Training, NEET)
  ,
  mikä on vieläkin yleisempää sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevien nuorten tapauksessa,
  kyseisten jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja toimiin, joilla edistetään nuorten työllisyyttä muun muassa

  erityisesti
  panemalla täytäntöön nuorisotakuujärjestelmä. Nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimien pohjalta jäsenvaltioiden olisi jatkettava
  laadukkaiden
  nuorten työllisyyden ja koulutus- ja uudelleentyöllistymissuunnitelmien sekä
  tehokkaan
  tiedotuksen edistämistä keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin heikommassa asemassa oleviin
  , vaikeimmin tavoitettavissa oleviin
  nuoriin, myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään ja uudistamaan ja sopeuttamaan työvoimapalveluja, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi

  , ja joilla pyritään toteuttamaan nämä palvelut täysin syrjimättömästi. Jäsenvaltioiden olisi
  kohdennettava kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 10

  3
  prosenttia
  politiikkatoimiin, joilla tuetaan
  nuorten työllisyyden

  työllisyyttä, jatkokoulutusta, laadukkaita työpaikkoja sekä oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja. Jäsenvaltioiden, joissa NEET-aste on unionin keskitasoa suurempi tai yli 15 prosenttia, olisi kohdennettava sopivalla alueellisella tasolla vähintään 15 prosenttia kansallisista ESR+:n määrärahoistaan tämän alan politiikkatoimien
  tukemiseen. [Tark. 41] |
| --- | --- |

(23)

Koska työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen suuri monissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, mikä vaikuttaa etenkin sellaisiin nuoriin, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa
  (Not in Employment, Education or Training, NEET)
  ,
  mikä on vieläkin yleisempää sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevien nuorten tapauksessa,
  kyseisten jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja toimiin, joilla edistetään nuorten työllisyyttä muun muassa

  erityisesti
  panemalla täytäntöön nuorisotakuujärjestelmä. Nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimien pohjalta jäsenvaltioiden olisi jatkettava
  laadukkaiden
  nuorten työllisyyden ja koulutus- ja uudelleentyöllistymissuunnitelmien sekä
  tehokkaan
  tiedotuksen edistämistä keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin heikommassa asemassa oleviin
  , vaikeimmin tavoitettavissa oleviin
  nuoriin, myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään ja uudistamaan ja sopeuttamaan työvoimapalveluja, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi

  , ja joilla pyritään toteuttamaan nämä palvelut täysin syrjimättömästi. Jäsenvaltioiden olisi
  kohdennettava kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 10

  3
  prosenttia
  politiikkatoimiin, joilla tuetaan
  nuorten työllisyyden

  työllisyyttä, jatkokoulutusta, laadukkaita työpaikkoja sekä oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja. Jäsenvaltioiden, joissa NEET-aste on unionin keskitasoa suurempi tai yli 15 prosenttia, olisi kohdennettava sopivalla alueellisella tasolla vähintään 15 prosenttia kansallisista ESR+:n määrärahoistaan tämän alan politiikkatoimien
  tukemiseen. [Tark. 41]

| (23 a) | Erot kasvavat alueellista tasoa alemmilla tasoilla, myös vauraimmilla alueilla, joilla esiintyy köyhyyssaarekkeita. [Tark. 42] |
| --- | --- |

(23 a)

Erot kasvavat alueellista tasoa alemmilla tasoilla, myös vauraimmilla alueilla, joilla esiintyy köyhyyssaarekkeita. [Tark. 42]

| (23 b) | Koska ESR+:n toimialaa on laajennettu, lisätehtäviä varten olisi lisättävä määrärahoja, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Lisärahoitusta tarvitaan työttömyyden ja etenkin nuorisotyöttömyyden sekä köyhyyden torjuntaan ja ammatillisen kehittymisen ja koulutuksen tukemiseen etenkin digitaalisessa työympäristössä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. [Tark. 43] |
| --- | --- |

(23 b)

Koska ESR+:n toimialaa on laajennettu, lisätehtäviä varten olisi lisättävä määrärahoja, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Lisärahoitusta tarvitaan työttömyyden ja etenkin nuorisotyöttömyyden sekä köyhyyden torjuntaan ja ammatillisen kehittymisen ja koulutuksen tukemiseen etenkin digitaalisessa työympäristössä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. [Tark. 43]

| (23 c) | Eures-verkostoa olisi vahvistettava pitkäjänteisesti, erityisesti internet-foorumin kattavalla kehittämisellä ja jäsenvaltioiden aktiivisella osallistumisella. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tätä olemassa olevaa mallia tehokkaammin ja julkaistava kaikki jäsenvaltioissa sijaitsevat avoimet työpaikat Eures-järjestelmässä. [Tark. 44] |
| --- | --- |

(23 c)

Eures-verkostoa olisi vahvistettava pitkäjänteisesti, erityisesti internet-foorumin kattavalla kehittämisellä ja jäsenvaltioiden aktiivisella osallistumisella. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tätä olemassa olevaa mallia tehokkaammin ja julkaistava kaikki jäsenvaltioissa sijaitsevat avoimet työpaikat Eures-järjestelmässä. [Tark. 44]

| (24) | Jäsenvaltioiden
  ja komission
  olisi varmistettava koordinointi ja täydentävyys näistä rahastoista

  ESR+:sta ja muista unionin ohjelmista ja välineistä, kuten Euroopan globalisaatiorahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Erasmus-ohjelmasta, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta, Euroopan horisontti -ohjelmasta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, InvestEU-ohjelmasta, Luova Eurooppa -ohjelmasta tai Euroopan solidaarisuusjoukoista
  tuettavien toimien välillä
  , ja hyödynnettävä niiden välisiä synergioita
  . [Tark. 45] |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltioiden
  ja komission
  olisi varmistettava koordinointi ja täydentävyys näistä rahastoista

  ESR+:sta ja muista unionin ohjelmista ja välineistä, kuten Euroopan globalisaatiorahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Erasmus-ohjelmasta, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta, Euroopan horisontti -ohjelmasta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, InvestEU-ohjelmasta, Luova Eurooppa -ohjelmasta tai Euroopan solidaarisuusjoukoista
  tuettavien toimien välillä
  , ja hyödynnettävä niiden välisiä synergioita
  . [Tark. 45]

| (25) | SEUT-sopimuksen 349 
  ja 174
  artiklan ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan mukaisesti harvaan asuttujen syrjäisimpien ja pohjoisten alueiden
  sekä saarialueiden
  osalta voidaan hyväksyä yhteisiä politiikkoja ja EU:n ohjelmia koskevia erityistoimenpiteitä. Nämä alueet tarvitsevat erityistukea
  kärsimiensä vakavien ja
  pysyvien rajoitteidensa

  luonnonhaittojen
  vuoksi. [Tark. 46] |
| --- | --- |

(25)

SEUT-sopimuksen 349 
  ja 174
  artiklan ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan mukaisesti harvaan asuttujen syrjäisimpien ja pohjoisten alueiden
  sekä saarialueiden
  osalta voidaan hyväksyä yhteisiä politiikkoja ja EU:n ohjelmia koskevia erityistoimenpiteitä. Nämä alueet tarvitsevat erityistukea
  kärsimiensä vakavien ja
  pysyvien rajoitteidensa

  luonnonhaittojen
  vuoksi. [Tark. 46]

| (25 a) | SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään sellaisten erityisten politiikkatoimien kehittämistä ja toteutusta, joilla puututaan vakavista ja pysyvistä haitoista kärsivien alueiden, kuten väestökatoalueiden ja harvaanasuttujen alueiden, rajoituksiin ja vaikeuksiin. [Tark. 47] |
| --- | --- |

(25 a)

SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään sellaisten erityisten politiikkatoimien kehittämistä ja toteutusta, joilla puututaan vakavista ja pysyvistä haitoista kärsivien alueiden, kuten väestökatoalueiden ja harvaanasuttujen alueiden, rajoituksiin ja vaikeuksiin. [Tark. 47]

| (26) | ESR+:sta tuettavien toimien tehokas ja tuloksellinen toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen

  unionin toimielimiltä, paikallisilta, alueellisilta ja kansallisilta viranomaisilta
  ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä osallistumaan yhteistyössä hallinnoitavien

  yhdessä alue-
  ja
  paikallisviranomaisten kanssa varmistavat työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen, tasa-arvoelinten, kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden ja muiden asiaankuuluvien tai edustavien organisaatioiden merkityksellisen osallistumisen
  ESR+:n toimien

  ohjelmointiin ja
  toteutukseen
  toimenpideohjelmien painopisteiden määrittelystä toteutukseen, seurantaan ja tulosten ja vaikutusten arviointiin komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 240/2014
   (10)

  vahvistettujen Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaisesti. Syrjimättömyyden ja yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamiseksi olisi lisäksi otettava myös tasa-arvoelimet ja kansalliset ihmisoikeusinstituutiot mukaan kuhunkin vaiheeseen
  . [Tark. 48] |
| --- | --- |

(26)

ESR+:sta tuettavien toimien tehokas ja tuloksellinen toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen

  unionin toimielimiltä, paikallisilta, alueellisilta ja kansallisilta viranomaisilta
  ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä osallistumaan yhteistyössä hallinnoitavien

  yhdessä alue-
  ja
  paikallisviranomaisten kanssa varmistavat työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen, tasa-arvoelinten, kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden ja muiden asiaankuuluvien tai edustavien organisaatioiden merkityksellisen osallistumisen
  ESR+:n toimien

  ohjelmointiin ja
  toteutukseen
  toimenpideohjelmien painopisteiden määrittelystä toteutukseen, seurantaan ja tulosten ja vaikutusten arviointiin komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 240/2014
   (10)

  vahvistettujen Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaisesti. Syrjimättömyyden ja yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamiseksi olisi lisäksi otettava myös tasa-arvoelimet ja kansalliset ihmisoikeusinstituutiot mukaan kuhunkin vaiheeseen
  . [Tark. 48]

| (26 a) | Hyvä hallintotapa ja hallintoviranomaisten ja kumppanien välinen kumppanuus edellyttävät valmiuksien luomisen tuloksellista ja tehokasta hyödyntämistä niiden sidosryhmien hyväksi, joille jäsenvaltioiden olisi kohdennettava riittävästi ESR+:n määrärahoja. Koska investoinnit institutionaalisiin valmiuksiin ja julkishallinnon ja julkisten palvelujen tehokkuuteen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla uudistusten, paremman sääntelyn ja hyvän hallintotavan aikaan saamiseksi eivät enää sisälly ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toiminnalliseen tavoitteeseen, vaan ne on sisällytetty rakenneuudistusten tukiohjelmaan, on tarpeen, että komissio ja jäsenvaltiot varmistavat tehokkaan koordinoinnin näiden kahden välineen välillä. [Tark. 49] |
| --- | --- |

(26 a)

Hyvä hallintotapa ja hallintoviranomaisten ja kumppanien välinen kumppanuus edellyttävät valmiuksien luomisen tuloksellista ja tehokasta hyödyntämistä niiden sidosryhmien hyväksi, joille jäsenvaltioiden olisi kohdennettava riittävästi ESR+:n määrärahoja. Koska investoinnit institutionaalisiin valmiuksiin ja julkishallinnon ja julkisten palvelujen tehokkuuteen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla uudistusten, paremman sääntelyn ja hyvän hallintotavan aikaan saamiseksi eivät enää sisälly ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toiminnalliseen tavoitteeseen, vaan ne on sisällytetty rakenneuudistusten tukiohjelmaan, on tarpeen, että komissio ja jäsenvaltiot varmistavat tehokkaan koordinoinnin näiden kahden välineen välillä. [Tark. 49]

| (27) | Sosiaalisen innovoinnin
  ja yhteisötalouden
  tukeminen on ratkaisevan tärkeää, jotta poliittisilla toimilla pystytään vastaamaan paremmin sosiaalisiin haasteisiin ja jotta rohkaistaan ja tuetaan innovatiivisia ratkaisuja
  myös paikallistasolla
  . Varsinkin innovatiivisten ratkaisujen testaaminen ja arvioiminen ennen niiden soveltamisen laajentamista on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa poliittisten toimien tehokkuutta, mikä siten oikeuttaa erityistukeen ESR+:sta. [Tark. 50] |
| --- | --- |

(27)

Sosiaalisen innovoinnin
  ja yhteisötalouden
  tukeminen on ratkaisevan tärkeää, jotta poliittisilla toimilla pystytään vastaamaan paremmin sosiaalisiin haasteisiin ja jotta rohkaistaan ja tuetaan innovatiivisia ratkaisuja
  myös paikallistasolla
  . Varsinkin innovatiivisten ratkaisujen testaaminen ja arvioiminen ennen niiden soveltamisen laajentamista on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa poliittisten toimien tehokkuutta, mikä siten oikeuttaa erityistukeen ESR+:sta. [Tark. 50]

| (27a) | Jotta alojen välisen yhteistyön mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti ja parantaa synergiavaikutuksia ja johdonmukaisuutta muiden politiikan alojen kanssa ESR+:n yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ESR+:sta olisi tuettava innovatiivisia toimia, joissa käytetään urheilua, liikuntaa ja kulttuuria välineenä, jolla pyritään edistämään sosiaalista osallisuutta, torjumaan nuorisotyöttömyyttä, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien osalta, parantamaan marginalisoitujen ryhmien sosiaalista osallisuutta ja edistämään hyvää terveyttä ja ehkäisemään sairauksia. [Tark. 51] |
| --- | --- |

(27a)

Jotta alojen välisen yhteistyön mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti ja parantaa synergiavaikutuksia ja johdonmukaisuutta muiden politiikan alojen kanssa ESR+:n yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ESR+:sta olisi tuettava innovatiivisia toimia, joissa käytetään urheilua, liikuntaa ja kulttuuria välineenä, jolla pyritään edistämään sosiaalista osallisuutta, torjumaan nuorisotyöttömyyttä, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien osalta, parantamaan marginalisoitujen ryhmien sosiaalista osallisuutta ja edistämään hyvää terveyttä ja ehkäisemään sairauksia. [Tark. 51]

| (28) | Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot ja -olot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT-sopimuksen 10 artiklan mukaisesti ja

  Sukupuolinäkökohdat olisi otettava huomioon kaikissa toteutettavissa ohjelmissa kaikissa niiden valmistelu-, toteutus-, seuranta- ja arviointivaiheissa. Lisäksi ESR+:ssa olisi erityisesti noudatettava Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklaa, jossa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen. Samoin olisi kiellettävä syrjintä, joka perustuu sukupuoliominaisuuksiin tai sukupuoli-identiteettiin taikka kansalaisuuteen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään myös
  vammaisten
  henkilöiden
  tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoon
  muun muassa koulutuksen, työn, työllisyyden ja yleisen esteettömyyden osalta
  . Nämä periaatteet olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimia. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista
  ja moniperusteista
  syrjintää. ESR:sta ei pitäisi tukea toimenpiteitä, jotka edistävät eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus] säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt
  ovat perusoikeuskirjan mukaisia ja
  määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta. [Tark. 52] |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot ja -olot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT-sopimuksen 10 artiklan mukaisesti ja

  Sukupuolinäkökohdat olisi otettava huomioon kaikissa toteutettavissa ohjelmissa kaikissa niiden valmistelu-, toteutus-, seuranta- ja arviointivaiheissa. Lisäksi ESR+:ssa olisi erityisesti noudatettava Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklaa, jossa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen. Samoin olisi kiellettävä syrjintä, joka perustuu sukupuoliominaisuuksiin tai sukupuoli-identiteettiin taikka kansalaisuuteen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään myös
  vammaisten
  henkilöiden
  tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoon
  muun muassa koulutuksen, työn, työllisyyden ja yleisen esteettömyyden osalta
  . Nämä periaatteet olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimia. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista
  ja moniperusteista
  syrjintää. ESR:sta ei pitäisi tukea toimenpiteitä, jotka edistävät eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus] säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt
  ovat perusoikeuskirjan mukaisia ja
  määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta. [Tark. 52]

| (28 a) | Alueellisten indikaattorien käyttöä olisi harkittava, jotta osa-alueelliset erot voitaisiin ottaa paremmin huomioon. [Tark. 53] |
| --- | --- |

(28 a)

Alueellisten indikaattorien käyttöä olisi harkittava, jotta osa-alueelliset erot voitaisiin ottaa paremmin huomioon. [Tark. 53]

| (28 b) | ESR+:sta olisi tuettava kielten tutkimusta, jotta voidaan edistää vastavuoroista ymmärrystä ja rakentaa osallistavaa yhteiskuntaa myös niin, että jäsenvaltiot hyväksyvät laajemmin Euroopan neuvoston kehittämiä työkaluja pakolaisten kielelliseen tukemiseen. [Tark. 54] |
| --- | --- |

(28 b)

ESR+:sta olisi tuettava kielten tutkimusta, jotta voidaan edistää vastavuoroista ymmärrystä ja rakentaa osallistavaa yhteiskuntaa myös niin, että jäsenvaltiot hyväksyvät laajemmin Euroopan neuvoston kehittämiä työkaluja pakolaisten kielelliseen tukemiseen. [Tark. 54]

| (29) | Jos tarvittavat
  mahdollisesti sukupuolen mukaan eritellyt
  tiedot ovat saatavilla rekistereistä, tiedonkeruuta koskevan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava, että hallintoviranomaiset keräävät tiedot tällaisista rekistereistä
  noudattaen samalla henkilötietojen suojaa Euroopan parlamentin ja neuvoston yleisen tietosuoja-asetuksen (EU) 2016/679
   (11)

  mukaisesti. On suositeltavaa kannustaa jatkamaan sähköistä tiedonsiirtoa, koska se auttaa vähentämään hallinnollista rasitetta
  . [Tark. 55] |
| --- | --- |

(29)

Jos tarvittavat
  mahdollisesti sukupuolen mukaan eritellyt
  tiedot ovat saatavilla rekistereistä, tiedonkeruuta koskevan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava, että hallintoviranomaiset keräävät tiedot tällaisista rekistereistä
  noudattaen samalla henkilötietojen suojaa Euroopan parlamentin ja neuvoston yleisen tietosuoja-asetuksen (EU) 2016/679
   (11)

  mukaisesti. On suositeltavaa kannustaa jatkamaan sähköistä tiedonsiirtoa, koska se auttaa vähentämään hallinnollista rasitetta
  . [Tark. 55]

| (30) | Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä asetusta (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(30)

Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä asetusta (EU) 2016/679.

| (31) | Sosiaalipoliittiset kokeilut ovat pienimuotoisia hankkeita, joilla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Toimivat ideat

  Toimivia ideoita
  olisi voitava
  testata paikallistasolla, ja ne olisi tarvittaessa voitava
  toteuttaa laajemmassa mittakaavassa ja muissa yhteyksissä

  tai siirtää muihin yhteyksiin eri alueille tai jäsenvaltioihin
  ESR+:sta
  tai siitä
  ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella
  , ja tällaista testausta olisi kannustettava
  . [Tark. 56] |
| --- | --- |

(31)

Sosiaalipoliittiset kokeilut ovat pienimuotoisia hankkeita, joilla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Toimivat ideat

  Toimivia ideoita
  olisi voitava
  testata paikallistasolla, ja ne olisi tarvittaessa voitava
  toteuttaa laajemmassa mittakaavassa ja muissa yhteyksissä

  tai siirtää muihin yhteyksiin eri alueille tai jäsenvaltioihin
  ESR+:sta
  tai siitä
  ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella
  , ja tällaista testausta olisi kannustettava
  . [Tark. 56]

| (32) | ESR+:aa koskevilla säännöksillä on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden keskushallinnon työvoimaviranomaisten välillä ja komission

  julkisten työvoimapalvelujen, komission ja työmarkkinaosapuolten
  kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi
  työmarkkinaosapuolten avustuksella
  parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja lisäämällä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan kuuluu myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta.
  ESR+ kattaa rajat ylittävät kumppanuudet alueellisten julkisten työvoimapalvelujen ja työmarkkinaosapuolten välillä sekä niiden toimet, joilla on tarkoitus edistää liikkuvuutta sekä rajat ylittävien työmarkkinoiden avoimuutta ja yhdentymistä tietojen, neuvonnan ja työnvälityksen avulla. Monilla raja-alueilla niillä on tärkeä rooli aitojen eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämisessä. [Tark. 57] |
| --- | --- |

(32)

ESR+:aa koskevilla säännöksillä on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden keskushallinnon työvoimaviranomaisten välillä ja komission

  julkisten työvoimapalvelujen, komission ja työmarkkinaosapuolten
  kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi
  työmarkkinaosapuolten avustuksella
  parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja lisäämällä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan kuuluu myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta.
  ESR+ kattaa rajat ylittävät kumppanuudet alueellisten julkisten työvoimapalvelujen ja työmarkkinaosapuolten välillä sekä niiden toimet, joilla on tarkoitus edistää liikkuvuutta sekä rajat ylittävien työmarkkinoiden avoimuutta ja yhdentymistä tietojen, neuvonnan ja työnvälityksen avulla. Monilla raja-alueilla niillä on tärkeä rooli aitojen eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämisessä. [Tark. 57]

| (33) | Mikroyritysten, yhteisötalouden ja yhteiskunnallisten

  yhteisötalouden
  yritysten rahoituksen saannin puute on yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle etenkin niiden parissa, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. ESR+-asetuksessa vahvistetaan säännökset markkinoiden ekosysteemin luomiseksi, jotta voidaan lisätä yhteiskunnallisten

  yhteisötalouden
  yritysten mikrorahoituksen
  ja tukipalvelujen
  tarjontaa
  , myös kulttuurialalla
  ja hyödyntämismahdollisuuksia

  luovilla aloilla
  ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja heikossa

  heikoimmassa
  asemassa olevat, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa. Tämän tavoitteen saavuttamisessa hyödynnetään myös InvestEU-rahaston sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan rahoitusvälineitä ja talousarviotakauksia. [Tark. 58] |
| --- | --- |

(33)

Mikroyritysten, yhteisötalouden ja yhteiskunnallisten

  yhteisötalouden
  yritysten rahoituksen saannin puute on yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle etenkin niiden parissa, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. ESR+-asetuksessa vahvistetaan säännökset markkinoiden ekosysteemin luomiseksi, jotta voidaan lisätä yhteiskunnallisten

  yhteisötalouden
  yritysten mikrorahoituksen
  ja tukipalvelujen
  tarjontaa
  , myös kulttuurialalla
  ja hyödyntämismahdollisuuksia

  luovilla aloilla
  ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja heikossa

  heikoimmassa
  asemassa olevat, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa. Tämän tavoitteen saavuttamisessa hyödynnetään myös InvestEU-rahaston sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan rahoitusvälineitä ja talousarviotakauksia. [Tark. 58]

| (33 a) | Komission olisi otettava unionin tasolla yhteisö- ja yhteisvastuutalouden yrityksiä varten käyttöön ”eurooppalainen yhteisötalouden merkki”, joka perustuu selkeisiin kriteereihin, joilla korostetaan näiden yritysten erityisluonnetta ja sosiaalisia vaikutuksia, lisätään niiden näkyvyyttä, kannustetaan investoimiseen, helpotetaan rahoituksen saamista ja sisämarkkinoille pääsyä kyseisten yritysten pyrkiessä laajentumaan joko omassa maassaan tai muihin jäsenvaltioihin, samalla kun otetaan huomioon alan ja jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset muodot ja kehykset. [Tark. 59] |
| --- | --- |

(33 a)

Komission olisi otettava unionin tasolla yhteisö- ja yhteisvastuutalouden yrityksiä varten käyttöön ”eurooppalainen yhteisötalouden merkki”, joka perustuu selkeisiin kriteereihin, joilla korostetaan näiden yritysten erityisluonnetta ja sosiaalisia vaikutuksia, lisätään niiden näkyvyyttä, kannustetaan investoimiseen, helpotetaan rahoituksen saamista ja sisämarkkinoille pääsyä kyseisten yritysten pyrkiessä laajentumaan joko omassa maassaan tai muihin jäsenvaltioihin, samalla kun otetaan huomioon alan ja jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset muodot ja kehykset. [Tark. 59]

| (34) | Yhteiskunnallisten investointien markkinoiden toimijat, myös hyväntekeväisyysjärjestöt, tarjoavat rahoitusta ja innovatiivisia ja täydentäviä ratkaisuja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen, työttömyyden vähentämiseen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siksi niillä voi olla merkittävä asema useiden ESR+:n tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten säätiöt ja lahjoittajat, olisi soveltuvin osin
  ja kunhan kyseisillä säätiöillä ja luovuttajilla ei ole unionin ihanteiden vastaista poliittista tai sosiaalista toimintaohjelmaa
  otettava mukaan ESR+:n toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään yhteiskunnallisten investointien markkinoiden ekosysteemiä. [Tark. 60] |
| --- | --- |

(34)

Yhteiskunnallisten investointien markkinoiden toimijat, myös hyväntekeväisyysjärjestöt, tarjoavat rahoitusta ja innovatiivisia ja täydentäviä ratkaisuja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen, työttömyyden vähentämiseen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siksi niillä voi olla merkittävä asema useiden ESR+:n tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten säätiöt ja lahjoittajat, olisi soveltuvin osin
  ja kunhan kyseisillä säätiöillä ja luovuttajilla ei ole unionin ihanteiden vastaista poliittista tai sosiaalista toimintaohjelmaa
  otettava mukaan ESR+:n toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään yhteiskunnallisten investointien markkinoiden ekosysteemiä. [Tark. 60]

| (34 a) | Valtioiden välinen yhteistyö tuo merkittävää lisäarvoa, ja tämän vuoksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi tuettava sitä, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja suhteellisuusperiaate huomioon ottaen. On myös välttämätöntä vahvistaa komission asemaa kokemusten vaihdon edistäjänä ja asiaan liittyvien aloitteiden täytäntöönpanon koordinoijana. [Tark. 61] |
| --- | --- |

(34 a)

Valtioiden välinen yhteistyö tuo merkittävää lisäarvoa, ja tämän vuoksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi tuettava sitä, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja suhteellisuusperiaate huomioon ottaen. On myös välttämätöntä vahvistaa komission asemaa kokemusten vaihdon edistäjänä ja asiaan liittyvien aloitteiden täytäntöönpanon koordinoijana. [Tark. 61]

| (35) | SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteutuksessa on varmistettava ihmisten terveyden suojelun korkea taso. Unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. |
| --- | --- |

(35)

SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteutuksessa on varmistettava ihmisten terveyden suojelun korkea taso. Unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen.

| (35 a) | Komission olisi lisättävä jäsenvaltioiden ja aliedustettujen järjestöjen osallistumista madaltamalla mahdollisimman paljon osallistumisen esteitä, myös rahoituksen hakemiseen ja saamiseen liittyvää hallinnollista rasitusta. [Tark. 62] |
| --- | --- |

(35 a)

Komission olisi lisättävä jäsenvaltioiden ja aliedustettujen järjestöjen osallistumista madaltamalla mahdollisimman paljon osallistumisen esteitä, myös rahoituksen hakemiseen ja saamiseen liittyvää hallinnollista rasitusta. [Tark. 62]

| (35 b) | Yksi unionin ensisijaisista tavoitteista on vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmiä tukemalla terveydenhuollon ja potilashoidon digitalisaatiota kehittämällä kestävä terveystietojärjestelmä sekä tukemalla kansallisia uudistuksia, joilla pyritään tehokkaampiin, helpommin saavutettaviin ja kestäviin terveydenhuoltojärjestelmiin. [Tark. 63] |
| --- | --- |

(35 b)

Yksi unionin ensisijaisista tavoitteista on vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmiä tukemalla terveydenhuollon ja potilashoidon digitalisaatiota kehittämällä kestävä terveystietojärjestelmä sekä tukemalla kansallisia uudistuksia, joilla pyritään tehokkaampiin, helpommin saavutettaviin ja kestäviin terveydenhuoltojärjestelmiin. [Tark. 63]

| (36) | Ihmisten

  Tarvitaan jatkuvaa toimintaa, jotta SEUT-sopimuksen 168 artiklassa vahvistetut vaatimukset voidaan täyttää. Kaikkien ihmisten
  pysyminen pitempään terveinä ja aktiivisina
  syrjimättömästi
  ja heidän kykynsä pitää aktiivisesti huolta terveydestään vaikuttavat positiivisesti terveyteen, terveyden eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita.
  Terveyteen vaikuttavan innovoinnin, mukaan lukien sosiaalisen innovoinnin, tukeminen ja tunnustaminen auttaa pyrittäessä vastaamaan terveysalan kestävyyttä koskevaan haasteeseen, kun ratkotaan väestörakenteen muutokseen liittyviä ongelmia. Lisäksi toiminta terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämiseksi on tärkeää osallistavan kasvun aikaansaamiseksi.
  Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita niiden kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa (12). [Tark. 64] |
| --- | --- |

(36)

Ihmisten

  Tarvitaan jatkuvaa toimintaa, jotta SEUT-sopimuksen 168 artiklassa vahvistetut vaatimukset voidaan täyttää. Kaikkien ihmisten
  pysyminen pitempään terveinä ja aktiivisina
  syrjimättömästi
  ja heidän kykynsä pitää aktiivisesti huolta terveydestään vaikuttavat positiivisesti terveyteen, terveyden eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita.
  Terveyteen vaikuttavan innovoinnin, mukaan lukien sosiaalisen innovoinnin, tukeminen ja tunnustaminen auttaa pyrittäessä vastaamaan terveysalan kestävyyttä koskevaan haasteeseen, kun ratkotaan väestörakenteen muutokseen liittyviä ongelmia. Lisäksi toiminta terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämiseksi on tärkeää osallistavan kasvun aikaansaamiseksi.
  Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita niiden kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa (12). [Tark. 64]

| (36 a) | Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että henkilö ei ole sairas tai vammainen. Unionin väestön terveyden parantamiseksi on oleellista, ettei keskitytä yksinomaan fyysiseen terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin. WHO:n mukaan mielenterveysongelmat muodostavat lähes 40 prosenttia toimintarajoitteisten elinvuosien määrästä. Mielenterveysongelmat ovat myös laaja-alaisia ja pitkäkestoisia, aiheuttavat syrjintää ja lisäävät merkittävästi terveyteen liittyvää eriarvoisuutta. Lisäksi talouskriisi vaikuttaa mielenterveyden taustatekijöihin heikentämällä suojaavia tekijöitä ja lisäämällä riskitekijöitä. [Tark. 65] |
| --- | --- |

(36 a)

Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että henkilö ei ole sairas tai vammainen. Unionin väestön terveyden parantamiseksi on oleellista, ettei keskitytä yksinomaan fyysiseen terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin. WHO:n mukaan mielenterveysongelmat muodostavat lähes 40 prosenttia toimintarajoitteisten elinvuosien määrästä. Mielenterveysongelmat ovat myös laaja-alaisia ja pitkäkestoisia, aiheuttavat syrjintää ja lisäävät merkittävästi terveyteen liittyvää eriarvoisuutta. Lisäksi talouskriisi vaikuttaa mielenterveyden taustatekijöihin heikentämällä suojaavia tekijöitä ja lisäämällä riskitekijöitä. [Tark. 65]

| (37) | Saadulla näytöllä ja 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä esitetyillä Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien yhteisillä arvoilla ja periaatteilla olisi tuettava innovatiivisten, tehokkaiden ja sopeutumiskykyisten terveydenhuoltojärjestelmien suunnitteluun ja hallinnointiin liittyvää päätöksentekoa, edistettävä laadukkaan
  yksilöllisen
  terveydenhuollon
  ja siihen liittyvän hoidon
  yleistä saatavuutta sekä rohkaistava soveltamaan parhaita käytäntöjä laajasti vapaaehtoiselta pohjalta.
  Tähän sisältyy terveyden edistämis- ja tautien ehkäisypalvelut osana ensisijaisia terveydenhuoltopalveluja. [Tark. 66] |
| --- | --- |

(37)

Saadulla näytöllä ja 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä esitetyillä Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien yhteisillä arvoilla ja periaatteilla olisi tuettava innovatiivisten, tehokkaiden ja sopeutumiskykyisten terveydenhuoltojärjestelmien suunnitteluun ja hallinnointiin liittyvää päätöksentekoa, edistettävä laadukkaan
  yksilöllisen
  terveydenhuollon
  ja siihen liittyvän hoidon
  yleistä saatavuutta sekä rohkaistava soveltamaan parhaita käytäntöjä laajasti vapaaehtoiselta pohjalta.
  Tähän sisältyy terveyden edistämis- ja tautien ehkäisypalvelut osana ensisijaisia terveydenhuoltopalveluja. [Tark. 66]

| (37 a) | Aiemmista unionin toimintaohjelmista eli Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY
   (13)

  perustetusta kansanterveysalan toimintaohjelmasta (2003–2008) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1350/2007/EY
   (14)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 282/2014
   (15)

  perustetusta terveysalan toimintaohjelmasta (2008–2013 ja 2014–2020), jäljempänä ”aiemmat terveysalan ohjelmat”, on tehty positiivinen arvio, jonka mukaan niillä on saatu aikaan erinäisiä tärkeitä kehitysaskeleita ja parannuksia. ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi pohjauduttava aiempien terveysalan ohjelmien yhteydessä aikaansaatuihin saavutuksiin. [Tark. 67] |
| --- | --- |

(37 a)

Aiemmista unionin toimintaohjelmista eli Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY
   (13)

  perustetusta kansanterveysalan toimintaohjelmasta (2003–2008) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1350/2007/EY
   (14)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 282/2014
   (15)

  perustetusta terveysalan toimintaohjelmasta (2008–2013 ja 2014–2020), jäljempänä ”aiemmat terveysalan ohjelmat”, on tehty positiivinen arvio, jonka mukaan niillä on saatu aikaan erinäisiä tärkeitä kehitysaskeleita ja parannuksia. ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi pohjauduttava aiempien terveysalan ohjelmien yhteydessä aikaansaatuihin saavutuksiin. [Tark. 67]

| (37 b) | ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi oltava väline toimien edistämiseksi aloilla, joilla voidaan osoittaa unionin tason lisäarvo seuraavien kriteerien perusteella: hyvien toimintamallien vaihtaminen jäsenvaltioiden ja alueiden kesken, osaamisen jakamiseen tai keskinäiseen oppimiseen tähtäävien verkostojen tukeminen, terveydenhuollon ammattilaisten pätevöitymisen edistäminen, rajat ylittävien uhkien torjuminen niiden riskien vähentämiseksi ja niiden seurausten lieventämiseksi, puuttuminen tiettyihin sisämarkkinakysymyksiin, joiden osalta unionin toimet ovat selvästi oikeutettuja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa toteutetaan laadukkaita ratkaisuja, terveyteen liittyvän innovoinnin mahdollisuuksien hyödyntäminen, toimet, joilla voidaan rakentaa tavoitearvojärjestelmä tosiasioihin perustuvaa unionin tason päätöksentekoa varten sekä tehokkuuden lisääminen välttämällä päällekkäisyyksistä johtuva resurssien tuhlaaminen ja optimoimalla taloudellisten resurssien käyttö. [Tark. 68] |
| --- | --- |

(37 b)

ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi oltava väline toimien edistämiseksi aloilla, joilla voidaan osoittaa unionin tason lisäarvo seuraavien kriteerien perusteella: hyvien toimintamallien vaihtaminen jäsenvaltioiden ja alueiden kesken, osaamisen jakamiseen tai keskinäiseen oppimiseen tähtäävien verkostojen tukeminen, terveydenhuollon ammattilaisten pätevöitymisen edistäminen, rajat ylittävien uhkien torjuminen niiden riskien vähentämiseksi ja niiden seurausten lieventämiseksi, puuttuminen tiettyihin sisämarkkinakysymyksiin, joiden osalta unionin toimet ovat selvästi oikeutettuja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa toteutetaan laadukkaita ratkaisuja, terveyteen liittyvän innovoinnin mahdollisuuksien hyödyntäminen, toimet, joilla voidaan rakentaa tavoitearvojärjestelmä tosiasioihin perustuvaa unionin tason päätöksentekoa varten sekä tehokkuuden lisääminen välttämällä päällekkäisyyksistä johtuva resurssien tuhlaaminen ja optimoimalla taloudellisten resurssien käyttö. [Tark. 68]

| (38) | ESR+:n terveysalan toimintalohkolla olisi myötävaikutettava sairauksien ehkäisemiseen unionin

  , varhaiseen diagnosointiin unionissa asuvien
  kansalaisten koko elinaikana ja terveyden edistämiseen puuttumalla terveysriskeihin, kuten tupakointiin ja passiiviseen tupakointiin, alkoholin haitalliseen käyttöön,
  ympäristöön liittyviin terveyttä koskeviin riskitekijöihin,
  laittomien huumausaineiden käyttöön vähentäen niihin liittyviä terveyshaittoja,
  liikalihavuuteen ja
  epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin
  , myös niihin, jotka liittyvät köyhyyteen
  ja liikunnan puutteeseen, ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä,
  lisättävä yleisön tietoisuutta riskitekijöistä sekä tuettava hyvin suunniteltuja kansanterveystoimia infektioiden ja ehkäistävissä olevien tartuntatautien yleiselle terveydentilalle aiheuttaman rasituksen ja vaikutuksen vähentämiseksi, muun muassa rokotteiden avulla, koko elinaikana,
  jotta täydennetään jäsenvaltioiden vastaaviin strategioihin liittyviä toimia.
  Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveyskasvatukseen, sillä se auttaa yksilöitä ja yhteisöjä parantamaan terveyttään, lisää heidän tietämystään ja vaikuttaa asenteisiin. Nykyisiin terveyshaasteisiin voidaan vastata tehokkaasti vain unionin tasolla tehtävällä yhteistyöllä ja jatkuvilla unionin laajuisilla terveysalan toimilla.
  ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi
  tuettava asiaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa,
  valtavirtaistettava tehokkaita ehkäisyä
  ja tietoisuuden lisäämistä
  koskevia malleja
  , joilla tavoitetaan kaikki
  , innovatiivisia teknologioita ja uusia liiketoimintamalleja ja ratkaisuja, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien innovatiivisuutta
  , saavutettavuutta
  , tehokkuutta ja kestävyyttä ja lisätä eurooppalaisten

  unionissa sekä kaupunki- että maaseutualueilla asuvien
  mahdollisuuksia saada parempaa ja turvallisempaa terveydenhuoltoa. [Tark. 69] |
| --- | --- |

(38)

ESR+:n terveysalan toimintalohkolla olisi myötävaikutettava sairauksien ehkäisemiseen unionin

  , varhaiseen diagnosointiin unionissa asuvien
  kansalaisten koko elinaikana ja terveyden edistämiseen puuttumalla terveysriskeihin, kuten tupakointiin ja passiiviseen tupakointiin, alkoholin haitalliseen käyttöön,
  ympäristöön liittyviin terveyttä koskeviin riskitekijöihin,
  laittomien huumausaineiden käyttöön vähentäen niihin liittyviä terveyshaittoja,
  liikalihavuuteen ja
  epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin
  , myös niihin, jotka liittyvät köyhyyteen
  ja liikunnan puutteeseen, ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä,
  lisättävä yleisön tietoisuutta riskitekijöistä sekä tuettava hyvin suunniteltuja kansanterveystoimia infektioiden ja ehkäistävissä olevien tartuntatautien yleiselle terveydentilalle aiheuttaman rasituksen ja vaikutuksen vähentämiseksi, muun muassa rokotteiden avulla, koko elinaikana,
  jotta täydennetään jäsenvaltioiden vastaaviin strategioihin liittyviä toimia.
  Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveyskasvatukseen, sillä se auttaa yksilöitä ja yhteisöjä parantamaan terveyttään, lisää heidän tietämystään ja vaikuttaa asenteisiin. Nykyisiin terveyshaasteisiin voidaan vastata tehokkaasti vain unionin tasolla tehtävällä yhteistyöllä ja jatkuvilla unionin laajuisilla terveysalan toimilla.
  ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi
  tuettava asiaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa,
  valtavirtaistettava tehokkaita ehkäisyä
  ja tietoisuuden lisäämistä
  koskevia malleja
  , joilla tavoitetaan kaikki
  , innovatiivisia teknologioita ja uusia liiketoimintamalleja ja ratkaisuja, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien innovatiivisuutta
  , saavutettavuutta
  , tehokkuutta ja kestävyyttä ja lisätä eurooppalaisten

  unionissa sekä kaupunki- että maaseutualueilla asuvien
  mahdollisuuksia saada parempaa ja turvallisempaa terveydenhuoltoa. [Tark. 69]

| (38 a) | Terveysalan toimintalohkoon kuuluvien toimien toteuttamiseksi komission olisi tuettava terveysalan johtoryhmän perustamista. Lisäksi komission olisi ehdotettava keinoja ja menetelmiä, joilla terveyttä koskevat toimet yhdenmukaistetaan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan prosessin kanssa, jolla on nyt valtuudet suositella terveydenhuoltojärjestelmien (ja muiden terveyteen liittyvien sosiaalisten tekijöiden) uudistuksia, joilla parannetaan terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun saatavuutta ja kestävyyttä jäsenvaltioissa. [Tark. 70] |
| --- | --- |

(38 a)

Terveysalan toimintalohkoon kuuluvien toimien toteuttamiseksi komission olisi tuettava terveysalan johtoryhmän perustamista. Lisäksi komission olisi ehdotettava keinoja ja menetelmiä, joilla terveyttä koskevat toimet yhdenmukaistetaan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan prosessin kanssa, jolla on nyt valtuudet suositella terveydenhuoltojärjestelmien (ja muiden terveyteen liittyvien sosiaalisten tekijöiden) uudistuksia, joilla parannetaan terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun saatavuutta ja kestävyyttä jäsenvaltioissa. [Tark. 70]

| (39) | Yli 80 prosenttia unionin ennenaikaisesta kuolleisuudesta johtuu ei-tarttuvista taudeista, ja niiden tehokas ennaltaehkäisy edellyttää
  monialaisia toimia ja
  rajat ylittävää ulottuvuutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto korostavat samanaikaisesti tarvetta minimoida rajat ylittävien vakavien terveysuhkien, kuten
  yhtäkkisten ja kasautuvien ympäristöpäästöjen ja saasteiden,
  tartuntatautien ja muiden biologisten, kemiallisten, ympäristöön liittyvien ja tuntemattomien uhkien, seuraukset kansanterveydelle tukemalla valmistautumista ja uhkiin vastaamiseen liittyvien valmiuksien kehittämistä. [Tark. 71] |
| --- | --- |

(39)

Yli 80 prosenttia unionin ennenaikaisesta kuolleisuudesta johtuu ei-tarttuvista taudeista, ja niiden tehokas ennaltaehkäisy edellyttää
  monialaisia toimia ja
  rajat ylittävää ulottuvuutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto korostavat samanaikaisesti tarvetta minimoida rajat ylittävien vakavien terveysuhkien, kuten
  yhtäkkisten ja kasautuvien ympäristöpäästöjen ja saasteiden,
  tartuntatautien ja muiden biologisten, kemiallisten, ympäristöön liittyvien ja tuntemattomien uhkien, seuraukset kansanterveydelle tukemalla valmistautumista ja uhkiin vastaamiseen liittyvien valmiuksien kehittämistä. [Tark. 71]

| (39 a) | Jatkuvat investoinnit innovatiivisiin yhteisölähtöisiin lähestymistapoihin rajat ylittävien sairauksien, kuten hivin/aidsin, tuberkuloosin ja virusperäisen hepatiitin, torjumiseksi, ovat elintärkeitä, koska sairauksien sosiaalinen ulottuvuus on merkittävä tekijä, joka vaikuttaa kykyyn torjua niitä epidemioina unionissa ja naapurimaissa. Hivin/aidsin, tuberkuloosin ja hepatiitin torjumiseksi Euroopassa alueellisella tasolla pitkäkestoisesti tarvitaan määrätietoisempaa poliittista johtoa ja riittävät tekniset ja taloudelliset voimavarat, jotta voidaan saavuttaa näitä sairauksia koskevat kestävän kehityksen tavoitteet. [Tark. 72] |
| --- | --- |

(39 a)

Jatkuvat investoinnit innovatiivisiin yhteisölähtöisiin lähestymistapoihin rajat ylittävien sairauksien, kuten hivin/aidsin, tuberkuloosin ja virusperäisen hepatiitin, torjumiseksi, ovat elintärkeitä, koska sairauksien sosiaalinen ulottuvuus on merkittävä tekijä, joka vaikuttaa kykyyn torjua niitä epidemioina unionissa ja naapurimaissa. Hivin/aidsin, tuberkuloosin ja hepatiitin torjumiseksi Euroopassa alueellisella tasolla pitkäkestoisesti tarvitaan määrätietoisempaa poliittista johtoa ja riittävät tekniset ja taloudelliset voimavarat, jotta voidaan saavuttaa näitä sairauksia koskevat kestävän kehityksen tavoitteet. [Tark. 72]

| (40) | Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden ja kansalaisten terveyden kannalta on oleellista vähentää resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitusta ja huolehtia tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta
  mutta samanaikaisesti vähentää niiden käyttöä mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi. [Tark. 73] |
| --- | --- |

(40)

Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden ja kansalaisten terveyden kannalta on oleellista vähentää resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitusta ja huolehtia tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta
  mutta samanaikaisesti vähentää niiden käyttöä mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi. [Tark. 73]

| (41) | Komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen (16) terveysteknologian arvioinnista, jotta voidaan tukea terveysteknologian arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla ja parantaa innovatiivisten terveysteknologioiden saantia potilaiden käyttöön koko unionissa, hyödyntää paremmin käytettävissä olevia resursseja ja parantaa liiketoiminnan ennakoitavuutta. |
| --- | --- |

(41)

Komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen (16) terveysteknologian arvioinnista, jotta voidaan tukea terveysteknologian arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla ja parantaa innovatiivisten terveysteknologioiden saantia potilaiden käyttöön koko unionissa, hyödyntää paremmin käytettävissä olevia resursseja ja parantaa liiketoiminnan ennakoitavuutta.

| (42) | ESR+:n terveysalan toimintalohkon joidenkin tavoitteiden erityisen luonteen ja siihen kuuluvien toimien tyypin vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on parhaat edellytykset toteuttaa toimintalohkoon liittyvät toimet
  kansalaisyhteiskunnan aktiivisella tuella
  . Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset
  , ja lisäksi tarvittaessa kansalaisjärjestöt,
  olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen [195] artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä. [Tark. 74] |
| --- | --- |

(42)

ESR+:n terveysalan toimintalohkon joidenkin tavoitteiden erityisen luonteen ja siihen kuuluvien toimien tyypin vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on parhaat edellytykset toteuttaa toimintalohkoon liittyvät toimet
  kansalaisyhteiskunnan aktiivisella tuella
  . Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset
  , ja lisäksi tarvittaessa kansalaisjärjestöt,
  olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen [195] artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä. [Tark. 74]

| 42 a) | Ohjelman seurannan tehottomuuden ja puutteiden poistamiseksi komission olisi otettava käyttöön ja käytettävä ohjelma- ja toimikohtaisia erityisiä seurantaindikaattoreita ohjelman tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. [Tark. 75] |
| --- | --- |

42 a)

Ohjelman seurannan tehottomuuden ja puutteiden poistamiseksi komission olisi otettava käyttöön ja käytettävä ohjelma- ja toimikohtaisia erityisiä seurantaindikaattoreita ohjelman tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. [Tark. 75]

| (42 b) | ESR+-ohjelmassa olisi paneuduttava kansalaisyhteiskunnan osallistumista ehkäisevien nykyisten esteiden poistamiseen, esimerkiksi yksinkertaistamalla hakumenettelyjä, keventämällä rahoitusperusteita luopumalla tietyissä tapauksissa yhteisrahoitusosuudesta, mutta myös lisäämällä potilaiden, potilasjärjestöjen ja muiden sidosryhmien valmiuksia koulutuksen avulla. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä mahdollistamaan sellaisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen ja järjestöjen toiminta unionin tasolla, jotka edistävät sen tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien unionin tason järjestöt. [Tark. 76] |
| --- | --- |

(42 b)

ESR+-ohjelmassa olisi paneuduttava kansalaisyhteiskunnan osallistumista ehkäisevien nykyisten esteiden poistamiseen, esimerkiksi yksinkertaistamalla hakumenettelyjä, keventämällä rahoitusperusteita luopumalla tietyissä tapauksissa yhteisrahoitusosuudesta, mutta myös lisäämällä potilaiden, potilasjärjestöjen ja muiden sidosryhmien valmiuksia koulutuksen avulla. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä mahdollistamaan sellaisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen ja järjestöjen toiminta unionin tasolla, jotka edistävät sen tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien unionin tason järjestöt. [Tark. 76]

| (42 c) | ESR+:n terveysalan toimintalohko olisi toteutettava siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. Perussopimuksissa asetettuja velvoitteita ja jäsenvaltioiden roolia ensisijaisena yhteystahona unionin päätöksentekoprosessissa unohtamatta valtiotasoa alemman hallintotason toimivaltaiset viranomaiset olisi otettava mukaan, jotta voidaan varmistaa unionin terveyspolitiikan tehokas ja kestävä vaikutus integroimalla se sosiaalipolitiikkoihin kentällä. [Tark. 77] |
| --- | --- |

(42 c)

ESR+:n terveysalan toimintalohko olisi toteutettava siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. Perussopimuksissa asetettuja velvoitteita ja jäsenvaltioiden roolia ensisijaisena yhteystahona unionin päätöksentekoprosessissa unohtamatta valtiotasoa alemman hallintotason toimivaltaiset viranomaiset olisi otettava mukaan, jotta voidaan varmistaa unionin terveyspolitiikan tehokas ja kestävä vaikutus integroimalla se sosiaalipolitiikkoihin kentällä. [Tark. 77]

| (43) | Eurooppalaiset osaamisverkostot ovat verkostoja, jotka kokoavat yhteen terveydenhuoltopalvelujen tarjoajia eri puolilta Eurooppaa käsittelemään harvinaisia, esiintyvyydeltään alhaisia ja monitekijäisiä sairauksia, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä. Eurooppalaisia osaamisverkostoja käsittelevä jäsenvaltioiden johtoryhmä on hyväksynyt eurooppalaiset osaamisverkostot verkostoksi komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/287/EU (17) mukaisen hyväksymismenettelyn nojalla. Kyseiset verkostot olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen [195] artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille verkostoille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä. |
| --- | --- |

(43)

Eurooppalaiset osaamisverkostot ovat verkostoja, jotka kokoavat yhteen terveydenhuoltopalvelujen tarjoajia eri puolilta Eurooppaa käsittelemään harvinaisia, esiintyvyydeltään alhaisia ja monitekijäisiä sairauksia, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä. Eurooppalaisia osaamisverkostoja käsittelevä jäsenvaltioiden johtoryhmä on hyväksynyt eurooppalaiset osaamisverkostot verkostoksi komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/287/EU (17) mukaisen hyväksymismenettelyn nojalla. Kyseiset verkostot olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen [195] artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille verkostoille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä.

| (44) | EU:n terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja sopeutumiskykyyn sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita koskeva sääntelykehys (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) sekä tupakkalainsäädäntö, potilaiden oikeudet rajat ylittävässä terveydenhuollossa ja vakavat rajat ylittävät terveysuhkat ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi EU:ssa. Samalla kun pyritään saavuttamaan terveystavoitteet, asetuksen ja sen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan on pysyttävä mukana innovaatioiden ja tutkimuksen kehityksessä sekä tällä alalla tapahtuvissa yhteiskunnallisissa muutoksissa. Sen vuoksi on aiheellista jatkuvasti rakentaa tällaisen tieteellisen lainsäädännön täytäntöönpanemisen edellyttämää tietopohjaa.

  Lisäksi monilla muilla unionin säädöksillä on merkittäviä vaikutuksia terveyteen, esimerkiksi elintarvikkeita ja elintarvikkeiden merkintöjä, ilmansaasteita, hormonaalisia haitta-aineita
  ja
  torjunta-aineita koskevilla säädöksillä. Joissakin tapauksissa ympäristön riskitekijöiden kasautuvia vaikutuksia ei ole oikein ymmärretty, mikä voi johtaa kansalaisten terveyteen kohdistuviin kohtuuttomiin riskeihin. [Tark. 78] |
| --- | --- |

(44)

EU:n terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja sopeutumiskykyyn sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita koskeva sääntelykehys (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) sekä tupakkalainsäädäntö, potilaiden oikeudet rajat ylittävässä terveydenhuollossa ja vakavat rajat ylittävät terveysuhkat ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi EU:ssa. Samalla kun pyritään saavuttamaan terveystavoitteet, asetuksen ja sen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan on pysyttävä mukana innovaatioiden ja tutkimuksen kehityksessä sekä tällä alalla tapahtuvissa yhteiskunnallisissa muutoksissa. Sen vuoksi on aiheellista jatkuvasti rakentaa tällaisen tieteellisen lainsäädännön täytäntöönpanemisen edellyttämää tietopohjaa.

  Lisäksi monilla muilla unionin säädöksillä on merkittäviä vaikutuksia terveyteen, esimerkiksi elintarvikkeita ja elintarvikkeiden merkintöjä, ilmansaasteita, hormonaalisia haitta-aineita
  ja
  torjunta-aineita koskevilla säädöksillä. Joissakin tapauksissa ympäristön riskitekijöiden kasautuvia vaikutuksia ei ole oikein ymmärretty, mikä voi johtaa kansalaisten terveyteen kohdistuviin kohtuuttomiin riskeihin. [Tark. 78]

| (44 a) | Sääntelyn, jolla on vaikutusta terveyteen, sekä sen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan olisi pysyttävä mukana innovaatio- ja tutkimuskehityksessä sekä tällä alalla tapahtuvissa yhteiskunnallisissa muutoksissa mutta perustuttava samalla edelleen unionin perussopimuksiin kirjattuun ennaltavarautumisen periaatteeseen. Tämän vuoksi on tarpeen jatkuvasti kehittää tällaisen tieteellisluonteisen lainsäädännön täytäntöönpanon edellyttämää näyttöpohjaa, ja koska tämän näytön jakaminen on yleisen edun mukaista, olisi myös taattava mahdollisimman korkea avoimuuden taso, jotta voidaan varmistaa mahdollisuus riippumattomaan valvontaan ja siten vahvistaa kansalaisten luottamusta unionin prosesseihin. [Tark. 79] |
| --- | --- |

(44 a)

Sääntelyn, jolla on vaikutusta terveyteen, sekä sen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan olisi pysyttävä mukana innovaatio- ja tutkimuskehityksessä sekä tällä alalla tapahtuvissa yhteiskunnallisissa muutoksissa mutta perustuttava samalla edelleen unionin perussopimuksiin kirjattuun ennaltavarautumisen periaatteeseen. Tämän vuoksi on tarpeen jatkuvasti kehittää tällaisen tieteellisluonteisen lainsäädännön täytäntöönpanon edellyttämää näyttöpohjaa, ja koska tämän näytön jakaminen on yleisen edun mukaista, olisi myös taattava mahdollisimman korkea avoimuuden taso, jotta voidaan varmistaa mahdollisuus riippumattomaan valvontaan ja siten vahvistaa kansalaisten luottamusta unionin prosesseihin. [Tark. 79]

| (44 b) | Terveyshaasteita ei voi ratkaista pelkästään terveysalalla, sillä terveyteen vaikuttavat monet sen ulkopuoliset tekijät. Näin ollen, kuten Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksissa todetaan, unionin tulevien haasteiden kannalta on tärkeää sisällyttää terveys kaikkiin politiikkoihin. Yksi suurimmista unionin terveysalan tämänhetkisistä haasteista on kuitenkin saada muut alat tiedostamaan päätöstensä vaikutukset terveyteen ja integroimaan terveys politiikkoihinsa. Tärkeitä terveyteen liittyviä edistysaskelia on tähän mennessä saavutettu esimerkiksi koulutus-, liikenne-, ravitsemus-, maatalous- ja työvoimapolitiikan aloilla ja suunnittelussa. Esimerkiksi sydänterveydessä on havaittu merkittäviä parannuksia elintarvikkeiden laatua koskevaan politiikkaan ja määräyksiin tehtyjen muutosten, liikunnan lisäämisen ja tupakoinnin vähentämisen seurauksena. [Tark. 80] |
| --- | --- |

(44 b)

Terveyshaasteita ei voi ratkaista pelkästään terveysalalla, sillä terveyteen vaikuttavat monet sen ulkopuoliset tekijät. Näin ollen, kuten Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksissa todetaan, unionin tulevien haasteiden kannalta on tärkeää sisällyttää terveys kaikkiin politiikkoihin. Yksi suurimmista unionin terveysalan tämänhetkisistä haasteista on kuitenkin saada muut alat tiedostamaan päätöstensä vaikutukset terveyteen ja integroimaan terveys politiikkoihinsa. Tärkeitä terveyteen liittyviä edistysaskelia on tähän mennessä saavutettu esimerkiksi koulutus-, liikenne-, ravitsemus-, maatalous- ja työvoimapolitiikan aloilla ja suunnittelussa. Esimerkiksi sydänterveydessä on havaittu merkittäviä parannuksia elintarvikkeiden laatua koskevaan politiikkaan ja määräyksiin tehtyjen muutosten, liikunnan lisäämisen ja tupakoinnin vähentämisen seurauksena. [Tark. 80]

| (45) | Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, terveysalan toimintalohkon toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. |
| --- | --- |

(45)

Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, terveysalan toimintalohkon toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa.

| (46) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä asetuksella on myötävaikutettava ilmastotoimien sisällyttämiseen unionin politiikkoihin ja siihen, että saavutetaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana, ja siihen, että vuotuinen 30 prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027
  . Toteutettavat toimet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.[Tark. 81] |
| --- | --- |

(46)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä asetuksella on myötävaikutettava ilmastotoimien sisällyttämiseen unionin politiikkoihin ja siihen, että saavutetaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana, ja siihen, että vuotuinen 30 prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027
  . Toteutettavat toimet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.[Tark. 81]

| (47) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [neuvoston päätöksen 2013/755/EU (18) 94] artiklan nojalla saada rahoitusta työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
  Ohjelmassa otetaan huomioon erityiset rajoitteet, joista näille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt kärsivät, jotta heille voitaisiin tarjota todellinen mahdollisuus osallistua edellä mainittuihin toimintalohkoihin. [Tark. 82] |
| --- | --- |

(47)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [neuvoston päätöksen 2013/755/EU (18) 94] artiklan nojalla saada rahoitusta työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
  Ohjelmassa otetaan huomioon erityiset rajoitteet, joista näille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt kärsivät, jotta heille voitaisiin tarjota todellinen mahdollisuus osallistua edellä mainittuihin toimintalohkoihin. [Tark. 82]

| (48) | Kolmannet maat, jotka kuuluvat Euroopan talousalueeseen (ETA), voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksessa vahvistetun yhteistyön puitteissa
  , edellyttäen että ne noudattavat kaikkia asiaankuuluvia sääntöjä ja määräyksiä
  ; siinä määrätään ohjelmien toteutuksesta mainitun sopimuksen mukaisen päätöksen nojalla. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityissäännös, jolla vastuullisille tulojen ja menojen hyväksyjille, Euroopan petostentorjuntavirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle myönnetään tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. [Tark. 83] |
| --- | --- |

(48)

Kolmannet maat, jotka kuuluvat Euroopan talousalueeseen (ETA), voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksessa vahvistetun yhteistyön puitteissa
  , edellyttäen että ne noudattavat kaikkia asiaankuuluvia sääntöjä ja määräyksiä
  ; siinä määrätään ohjelmien toteutuksesta mainitun sopimuksen mukaisen päätöksen nojalla. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityissäännös, jolla vastuullisille tulojen ja menojen hyväksyjille, Euroopan petostentorjuntavirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle myönnetään tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. [Tark. 83]

| (49) | Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (19), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (20), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (21) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (22) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava varainhoitoasetuksen ja muiden sovellettavien sääntöjen mukaisesti oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikalla tehtävät todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muista rikoksista, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (23) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
| --- | --- |

(49)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (19), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (20), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (21) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (22) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava varainhoitoasetuksen ja muiden sovellettavien sääntöjen mukaisesti oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikalla tehtävät todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muista rikoksista, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (23) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

| (50) | Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään vahvistettaessa talousarviota ja toteutettaessa sitä käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. |
| --- | --- |

(50)

Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään vahvistettaessa talousarviota ja toteutettaessa sitä käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle.

| (50 a) | On tärkeää varmistaa rahaston moitteeton ja oikeudenmukainen varainhoito, jotta voidaan taata, että rahaston toteutus on mahdollisimman selkeää, tehokasta ja helppoa, ja samalla taataan oikeusvarmuus ja se, että kaikki osallistujat voivat hyödyntää sitä. Koska ESR+:n toimintaan sovelletaan yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia, jäsenvaltioiden ei pitäisi lisätä uusia sääntöjä tai muuttaa sääntöjä sen aikana, sillä se tekisi varojen käytöstä edunsaajien kannalta monimutkaisempaa ja voisi johtaa laskujen maksun viivästymiseen. [Tark. 84] |
| --- | --- |

(50 a)

On tärkeää varmistaa rahaston moitteeton ja oikeudenmukainen varainhoito, jotta voidaan taata, että rahaston toteutus on mahdollisimman selkeää, tehokasta ja helppoa, ja samalla taataan oikeusvarmuus ja se, että kaikki osallistujat voivat hyödyntää sitä. Koska ESR+:n toimintaan sovelletaan yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia, jäsenvaltioiden ei pitäisi lisätä uusia sääntöjä tai muuttaa sääntöjä sen aikana, sillä se tekisi varojen käytöstä edunsaajien kannalta monimutkaisempaa ja voisi johtaa laskujen maksun viivästymiseen. [Tark. 84]

| (51) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen yleisiä tavoitteita eli parantaa työmarkkinoiden toimivuutta
  ja oikeudenmukaisuutta
  , edistää pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa koulutuksen
  ja hoidon
  saatavuutta ja laatua, edistää sosiaalista osallisuutta
  , yhtäläisiä mahdollisuuksia
  ja terveyttä ja vähentää köyhyyttä

  poistaa köyhyys
  sekä toteuttaa työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta ja terveysalan toimintalohkosta tuettavat toimet, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU-sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. [Tark. 85] |
| --- | --- |

(51)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen yleisiä tavoitteita eli parantaa työmarkkinoiden toimivuutta
  ja oikeudenmukaisuutta
  , edistää pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa koulutuksen
  ja hoidon
  saatavuutta ja laatua, edistää sosiaalista osallisuutta
  , yhtäläisiä mahdollisuuksia
  ja terveyttä ja vähentää köyhyyttä

  poistaa köyhyys
  sekä toteuttaa työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta ja terveysalan toimintalohkosta tuettavat toimet, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU-sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. [Tark. 85]

| (52) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä indikaattoreita koskevien liitteiden muuttamiseksi ja täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (24) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(52)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä indikaattoreita koskevien liitteiden muuttamiseksi ja täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (24) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (53) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen mallin luonteen vuoksi siihen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (25) 4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, |
| --- | --- |

(53)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen mallin luonteen vuoksi siihen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (25) 4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I osa

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan sosiaalirahasto plus, jäljempänä ”ESR+”.
  ESR+ muodostuu kolmesta toimintalohkosta, jotka ovat yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko ja terveysalan toimintalohko.

Siinä

  Tällä asetuksella
  vahvistetaan ESR+:n tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, toteutustapa, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt
  , jotka täydentävät ESR+:aan sovellettavia asetuksen (EU) .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus] mukaisia yleisiä sääntöjä
  . [Tark. 86]

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ”liitännäistoimenpiteillä” toimenpiteitä, joita tarjotaan elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakamisen lisäksi ja joiden tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä
  ja poistaa köyhyys
  esimerkiksi käyttämällä ja tarjoamalla sosiaalipalveluja tai

  ja psykologista tukea sekä
  antamalla
  asianmukaista tietoa julkisista palveluista tai
  kotitalouden raha-asioiden hoitoa koskevaa neuvontaa; |
| --- | --- |

1)

”liitännäistoimenpiteillä” toimenpiteitä, joita tarjotaan elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakamisen lisäksi ja joiden tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä
  ja poistaa köyhyys
  esimerkiksi käyttämällä ja tarjoamalla sosiaalipalveluja tai

  ja psykologista tukea sekä
  antamalla
  asianmukaista tietoa julkisista palveluista tai
  kotitalouden raha-asioiden hoitoa koskevaa neuvontaa;

| 2) | ”assosioituneella maalla” kolmatta maata, joka on sellaisen unionin kanssa tehdyn sopimuksen osapuoli, joka mahdollistaa sen osallistumisen ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon 30 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2)

”assosioituneella maalla” kolmatta maata, joka on sellaisen unionin kanssa tehdyn sopimuksen osapuoli, joka mahdollistaa sen osallistumisen ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon 30 artiklan mukaisesti;

| 3) | ”perushyödykkeellä” tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet
  , mukaan lukien naisten hygieniatuotteet,
  ja koulutarvikkeet; |
| --- | --- |

3)

”perushyödykkeellä” tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet
  , mukaan lukien naisten hygieniatuotteet,
  ja koulutarvikkeet;

| 4) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella” unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |
| --- | --- |

4)

”rahoitusta yhdistävällä toimella” unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

| 5) | ”yhteisillä välittömien tulosten indikaattoreilla” yhteisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan mitata vaikutuksia neljän viikon sisällä siitä, kun osallistuja jätti toimen (eroamispäivä); |
| --- | --- |

5)

”yhteisillä välittömien tulosten indikaattoreilla” yhteisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan mitata vaikutuksia neljän viikon sisällä siitä, kun osallistuja jätti toimen (eroamispäivä);

| 6) | ”yhteisillä pitkän aikavälin tulosindikaattoreilla” yhteisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan mitata vaikutuksia kuuden
  ja kahdentoista
  kuukauden kuluttua siitä, kun osallistuja jätti toimen; |
| --- | --- |

6)

”yhteisillä pitkän aikavälin tulosindikaattoreilla” yhteisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan mitata vaikutuksia kuuden
  ja kahdentoista
  kuukauden kuluttua siitä, kun osallistuja jätti toimen;

| 7) | ”elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannuksilla” edunsaajalle elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia, jotka eivät rajoitu elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden hintoihin; |
| --- | --- |

7)

”elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannuksilla” edunsaajalle elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia, jotka eivät rajoitu elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden hintoihin;

| 7 a) | ”rajat ylittävillä kumppanuuksilla” työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkossa pysyviä yhteistyörakenteita julkisten työvoimapalvelujen,
  kansalaisyhteiskunnan
  tai työmarkkinaosapuolten välillä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

7 a)

”rajat ylittävillä kumppanuuksilla” työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkossa pysyviä yhteistyörakenteita julkisten työvoimapalvelujen,
  kansalaisyhteiskunnan
  tai työmarkkinaosapuolten välillä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa;

| 8) | ”loppukäyttäjillä” vähävaraisimpia, jotka saavat 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdassa tarkoitettua tukea; |
| --- | --- |

8)

”loppukäyttäjillä” vähävaraisimpia, jotka saavat 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdassa tarkoitettua tukea;

| 9) | ”terveyskriisillä” mitä tahansa kriisiä, joka yleisesti koetaan uhkana, jossa on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisilta kiireellisiä toimia epävarmoissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

9)

”terveyskriisillä” mitä tahansa kriisiä, joka yleisesti koetaan uhkana, jossa on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisilta kiireellisiä toimia epävarmoissa olosuhteissa;

| 10) | ”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita; |
| --- | --- |

10)

”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita;

| 11) | ”mikrorahoituksella” takauksia, mikroluottoja, omaa ja oman pääoman luonteista pääomaa yhdistettynä liiketoiminnan kehittämispalveluihin, esimerkiksi yksilölliseen neuvontaan, koulutukseen ja mentorointiin, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa ammatilliseen ja/tai tuloja tuottavaan toimintaan; |
| --- | --- |

11)

”mikrorahoituksella” takauksia, mikroluottoja, omaa ja oman pääoman luonteista pääomaa yhdistettynä liiketoiminnan kehittämispalveluihin, esimerkiksi yksilölliseen neuvontaan, koulutukseen ja mentorointiin, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa ammatilliseen ja/tai tuloja tuottavaan toimintaan;

| 12) | ”mikroyrityksellä” yritystä, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on enintään 2 000 000 euroa; |
| --- | --- |

12)

”mikroyrityksellä” yritystä, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on enintään 2 000 000 euroa;

| 13) | ”vähävaraisimmilla” luonnollisia henkilöitä, jotka ovat yksittäisiä henkilöitä tai tällaisten henkilöiden muodostamia perheitä, kotitalouksia tai ryhmiä,
  mukaan lukien lapset ja asunnottomat,
  joiden avuntarve on todettu sellaisin objektiivisin perustein, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan eturistiriitoja välttäen ja jotka kyseiset kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet ja joihin voi sisältyä elementtejä, jotka mahdollistavat kohdentamisen tietyillä maantieteellisillä alueilla eläville vähävaraisimmille; |
| --- | --- |

13)

”vähävaraisimmilla” luonnollisia henkilöitä, jotka ovat yksittäisiä henkilöitä tai tällaisten henkilöiden muodostamia perheitä, kotitalouksia tai ryhmiä,
  mukaan lukien lapset ja asunnottomat,
  joiden avuntarve on todettu sellaisin objektiivisin perustein, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan eturistiriitoja välttäen ja jotka kyseiset kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet ja joihin voi sisältyä elementtejä, jotka mahdollistavat kohdentamisen tietyillä maantieteellisillä alueilla eläville vähävaraisimmille;

| 14) | ”viitearvolla” yleisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvoa, joka perustuu käynnissä oleviin tai aiempiin vastaavanlaisiin tukitoimiin; |
| --- | --- |

14)

”viitearvolla” yleisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvoa, joka perustuu käynnissä oleviin tai aiempiin vastaavanlaisiin tukitoimiin;

| 15) | ”yhteiskunnallisella yrityksellä” oikeudellisesta muodostaan riippumatta
  yhteisötalouden
  yritystä tai luonnollista henkilöä,






  a) | joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan, joka voi aiheuttaa vastuun syntymisen sen jäsenvaltion sääntöjen nojalla, johon se on sijoittautunut, pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia
  , myös ympäristövaikutuksia,
  ennemminkin kuin tuottamaan voittoa muihin tarkoituksiin ja joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä, ja/tai joka käyttää sellaista tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmää, joka on sosiaalisiin tavoitteisiin soveltuva; |
| --- | --- | --- |

15)

”yhteiskunnallisella yrityksellä” oikeudellisesta muodostaan riippumatta
  yhteisötalouden
  yritystä tai luonnollista henkilöä,

a)

joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan, joka voi aiheuttaa vastuun syntymisen sen jäsenvaltion sääntöjen nojalla, johon se on sijoittautunut, pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia
  , myös ympäristövaikutuksia,
  ennemminkin kuin tuottamaan voittoa muihin tarkoituksiin ja joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä, ja/tai joka käyttää sellaista tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmää, joka on sosiaalisiin tavoitteisiin soveltuva;

| b) | joka käyttää voittonsa
  investoi uudelleen suurimman osan voitoistaan
  pääasiallisesti ensisijaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joita sovelletaan voittojen jakamiseen ja joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; |
| --- | --- |

b)

joka käyttää voittonsa
  investoi uudelleen suurimman osan voitoistaan
  pääasiallisesti ensisijaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joita sovelletaan voittojen jakamiseen ja joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta;

| c) | jota johdetaan yrittäjähenkisesti,
  demokraattisesti, osallistavasti,
  vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa, osallistuvat johtamiseen; |
| --- | --- |

c)

jota johdetaan yrittäjähenkisesti,
  demokraattisesti, osallistavasti,
  vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa, osallistuvat johtamiseen;

| 15 a) | ”yhteisötalouden yrityksellä” erilaisia yrityksiä ja yhteisöjä, jotka kuuluvat
  yhteisötalouteen
  , kuten osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset, säätiöt, yhteiskunnalliset yritykset ja muut yritysmuodot, joita säännellään eri jäsenvaltioiden laeilla ja jotka pohjautuvat yksittäistä ihmistä koskevien ja sosiaalisten tavoitteiden ensisijaisuuteen pääomaan nähden, demokraattiseen hallintoon, yhteisvastuuseen ja siihen, että suurin osa niiden voitoista ja ylijäämistä investoidaan uudelleen; |
| --- | --- |

15 a)

”yhteisötalouden yrityksellä” erilaisia yrityksiä ja yhteisöjä, jotka kuuluvat
  yhteisötalouteen
  , kuten osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset, säätiöt, yhteiskunnalliset yritykset ja muut yritysmuodot, joita säännellään eri jäsenvaltioiden laeilla ja jotka pohjautuvat yksittäistä ihmistä koskevien ja sosiaalisten tavoitteiden ensisijaisuuteen pääomaan nähden, demokraattiseen hallintoon, yhteisvastuuseen ja siihen, että suurin osa niiden voitoista ja ylijäämistä investoidaan uudelleen;

| 16) | ”sosiaalisilla innovaatioilla” toimia,
  mukaan lukien kollektiiviset toimet,
  joiden tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimia, jotka liittyvät sellaisten (tuotteita, palveluja
  , käytäntöjä
  ja malleja koskevien) uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä
  , myös julkisten ja kolmannen sektorin organisaatioiden, kuten vapaaehtoisjärjestöjen ja yhteisöperustaisten järjestöjen sekä yhteisötalouden yritysten, välille
  , mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia; |
| --- | --- |

16)

”sosiaalisilla innovaatioilla” toimia,
  mukaan lukien kollektiiviset toimet,
  joiden tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimia, jotka liittyvät sellaisten (tuotteita, palveluja
  , käytäntöjä
  ja malleja koskevien) uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä
  , myös julkisten ja kolmannen sektorin organisaatioiden, kuten vapaaehtoisjärjestöjen ja yhteisöperustaisten järjestöjen sekä yhteisötalouden yritysten, välille
  , mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia;

| 17) | ”sosiaalipoliittisilla kokeiluilla” toimintatapoja, joilla tuotetaan innovatiivisia vastauksia sosiaalisiin tarpeisiin ja jotka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata niiden vaikutusta, ennen niiden soveltamista
  muissa, myös maantieteellisissä ja alakohtaisissa, yhteyksissä, ja
  laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat vakuuttaviksi; |
| --- | --- |

17)

”sosiaalipoliittisilla kokeiluilla” toimintatapoja, joilla tuotetaan innovatiivisia vastauksia sosiaalisiin tarpeisiin ja jotka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata niiden vaikutusta, ennen niiden soveltamista
  muissa, myös maantieteellisissä ja alakohtaisissa, yhteyksissä, ja
  laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat vakuuttaviksi;

| 18) | ”avaintaidoilla” niitä tietoja, osaamista ja pätevyyksiä, joita kukin tarvitsee jossakin elämänsä vaiheessa itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. Avaintietoja ovat lukutaito, kielitaito, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian
  , taiteiden
  ja insinööritieteiden alan taidot,
  digitaaliset taidot, mediataidot
  , henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot, kansalaistaidot, yrittäjyystaidot ja tietoisuus
  kulttuurienvälisyydestä tai
  kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot
  sekä kriittinen ajattelu
  ; |
| --- | --- |

18)

”avaintaidoilla” niitä tietoja, osaamista ja pätevyyksiä, joita kukin tarvitsee jossakin elämänsä vaiheessa itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. Avaintietoja ovat lukutaito, kielitaito, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian
  , taiteiden
  ja insinööritieteiden alan taidot,
  digitaaliset taidot, mediataidot
  , henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot, kansalaistaidot, yrittäjyystaidot ja tietoisuus
  kulttuurienvälisyydestä tai
  kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot
  sekä kriittinen ajattelu
  ;

| 19) | ”kolmannella maalla” maata, joka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltio. |
| --- | --- |

19)

”kolmannella maalla” maata, joka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltio.

| 19 a) | ”heikoimmassa asemassa olevilla” kohderyhmiä, joihin kuuluu paljon köyhyydessä eläviä tai köyhyyden, syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevia ihmisiä, mukaan lukien muun muassa etniset vähemmistöt, kuten romanit, kolmansien maiden kansalaiset, myös maahanmuuttajat, vanhukset, lapset, yksinhuoltajat, vammaiset henkilöt tai henkilöt, joilla on kroonisia sairauksia; |
| --- | --- |

19 a)

”heikoimmassa asemassa olevilla” kohderyhmiä, joihin kuuluu paljon köyhyydessä eläviä tai köyhyyden, syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevia ihmisiä, mukaan lukien muun muassa etniset vähemmistöt, kuten romanit, kolmansien maiden kansalaiset, myös maahanmuuttajat, vanhukset, lapset, yksinhuoltajat, vammaiset henkilöt tai henkilöt, joilla on kroonisia sairauksia;

| 19 b) | ”elinikäisellä oppimisella” oppimista kaikissa elämänvaiheissa ja kaikissa muodoissa (
  virallinen
  oppiminen, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen), mukaan lukien varhaiskasvatus, yleissivistävä, ammatillinen ja korkea-asteen koulutus sekä aikuiskoulutus, ja jonka tuloksena osaaminen, tiedot, taidot ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollisuudet kehittyvät. |
| --- | --- |

19 b)

”elinikäisellä oppimisella” oppimista kaikissa elämänvaiheissa ja kaikissa muodoissa (
  virallinen
  oppiminen, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen), mukaan lukien varhaiskasvatus, yleissivistävä, ammatillinen ja korkea-asteen koulutus sekä aikuiskoulutus, ja jonka tuloksena osaaminen, tiedot, taidot ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollisuudet kehittyvät.

2.   Asetuksen[asetuksen] (EU) .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus] [2] artiklan määritelmiä sovelletaan myös ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaan toimintalohkoon.

2 a.
     
  Asetuksen (EU) 2018/1046 2 artiklan määritelmiä sovelletaan myös suoraan ja välillisesti hallinnoitaviin työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon. [Tark. 87]

3 artikla

Yleiset tavoitteet ja toteutus

ESR+:lla pyritään tukemaan

  ESR+:sta tuetaan
  jäsenvaltioita korkeamman
  kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä unionia osallistavien yhteiskuntien, laadukkaisiin työpaikkoihin perustuvan korkean
  työllisyystason, oikeudenmukaisen

  työpaikkojen luomisen, laadukkaan ja osallistavan koulutuksen, yhtäläisten mahdollisuuksien, köyhyyden, myös lasten köyhyyden, poistamisen, sosiaalisen osallisuuden ja integroitumisen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden,
  sosiaalisen suojelun ja tulevaisuuden työelämään valmiin osaavan ja sopeutumiskykyisen työvoiman varmistamisessa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti.

ESR+ on Euroopan unionin perussopimusten ja perusoikeuskirjan mukainen, ja siinä noudatetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita ja edistetään siten taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevia unionin tavoitteita SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden sitoumuksia, jotka koskevat kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, ja Pariisin sopimuksen nojalla annettuja sitoumuksia.

ESR+:sta tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa, jotta varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet,
  yhtäläinen
  pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset

  elinikäinen oppiminen, korkealaatuiset
  työolot, sosiaalinen suojelu
  , integroituminen
  ja osallisuus sekä

  , köyhyyden, myös lasten köyhyyden, poistaminen, investoinnit lapsiin ja nuoriin, syrjimättömyys, sukupuolten tasa-arvo, peruspalvelujen saatavuus ja
  ihmisten terveyden suojelun korkea taso. [Tark. 88]

Se toteutetaan

| a) | yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvästä tuesta (ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko) ja |
| --- | --- |

a)

yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvästä tuesta (ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko) ja

| b) | suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta (työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko) ja 4 artiklan 1 ja 3 kohdassa ja 26 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta (terveysalan toimintalohko). |
| --- | --- |

b)

suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta (työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko) ja 4 artiklan 1 ja 3 kohdassa ja 26 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta (terveysalan toimintalohko).

4 artikla

Erityistavoitteet

1.   ESR+:sta tuetaan seuraavia erityistavoitteita työllisyyden, koulutuksen
  , liikkuvuuden
  ja sosiaalisen osallisuuden
  , köyhyyden poistamisen
  ja terveyden aloilla ja myötävaikutetaan siten myös asetuksen [uuden varainhoitoasetuksen] (EU) .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus][4] artiklassa tarkoitettuun toimintapoliittiseen tavoitteeseen ”sosiaalisempi Eurooppa – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttaminen”:

| i) | parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien, ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään

  ja heikoimmassa asemassa olevien,
  pääsyä
  laadukkaisiin työpaikkoihin ja aktivointitoimia, etenkin nuorille suunnattuja erityistoimia panemalla täytäntöön nuorisotakuu, keskittymällä työmarkkinoista kauimpana oleviin,
  edistämällä
  työllisyyttä,
  itsenäistä ammatinharjoittamista
  , yrittäjyyttä
  ja yhteisötaloutta; |
| --- | --- |

i)

parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien, ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään

  ja heikoimmassa asemassa olevien,
  pääsyä
  laadukkaisiin työpaikkoihin ja aktivointitoimia, etenkin nuorille suunnattuja erityistoimia panemalla täytäntöön nuorisotakuu, keskittymällä työmarkkinoista kauimpana oleviin,
  edistämällä
  työllisyyttä,
  itsenäistä ammatinharjoittamista
  , yrittäjyyttä
  ja yhteisötaloutta;

| ii) | nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

ii)

nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti;

| iii) | edistetään naisten osallistumista työmarkkinoille,
  ja urakehitystä
  ,
  samapalkkaisuuden periaatetta sekä
  työ- ja yksityiselämän tasapainoa
  keskittymällä erityisesti yksinhuoltajiin
  , mukaan lukien lastenhoitopalvelut,

  kohtuuhintaiset, osallistavat ja laadukkaat lastenhoito-, varhaiskasvatus- ja vanhustenhoitopalvelut sekä muut hoitopalvelut ja tuki
  , ja tervettä ja asianmukaista työympäristöä ottaen huomioon terveysriskit
  ja sairauden riskit
  , työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutuminen muutoksiin
  , ammatillinen
  uudelleensuuntautuminen ja terveenä ikääntyminen; |
| --- | --- |

iii)

edistetään naisten osallistumista työmarkkinoille,
  ja urakehitystä
  ,
  samapalkkaisuuden periaatetta sekä
  työ- ja yksityiselämän tasapainoa
  keskittymällä erityisesti yksinhuoltajiin
  , mukaan lukien lastenhoitopalvelut,

  kohtuuhintaiset, osallistavat ja laadukkaat lastenhoito-, varhaiskasvatus- ja vanhustenhoitopalvelut sekä muut hoitopalvelut ja tuki
  , ja tervettä ja asianmukaista työympäristöä ottaen huomioon terveysriskit
  ja sairauden riskit
  , työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutuminen muutoksiin
  , ammatillinen
  uudelleensuuntautuminen ja terveenä ikääntyminen;

| iv) | parannetaan koulutuksen laatua,
  osallistavuutta,
  toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien
  yrittäjyystaidot ja
  digitaaliset taidot
  , ja tunnustetaan epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, edistetään digitaalista osallisuutta ja helpotetaan siirtymistä koulutuksesta työelämään, jotta voidaan ottaa huomioon sosiaaliset ja taloudelliset vaatimukset
  ; |
| --- | --- |

iv)

parannetaan koulutuksen laatua,
  osallistavuutta,
  toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien
  yrittäjyystaidot ja
  digitaaliset taidot
  , ja tunnustetaan epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, edistetään digitaalista osallisuutta ja helpotetaan siirtymistä koulutuksesta työelämään, jotta voidaan ottaa huomioon sosiaaliset ja taloudelliset vaatimukset
  ;

| v) | edistetään kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien
  ja omaishoitajien
  , yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen
  , kohtuuhintaiseen
  ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen

  puuttumalla koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen, edistämällä kaksiosaisen koulutusjärjestelmän käyttöönottoa, oppisopimuskoulutusta, oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikille ja esteettömyyttä vammaisille henkilöille
  ; |
| --- | --- |

v)

edistetään kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien
  ja omaishoitajien
  , yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen
  , kohtuuhintaiseen
  ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen

  puuttumalla koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen, edistämällä kaksiosaisen koulutusjärjestelmän käyttöönottoa, oppisopimuskoulutusta, oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikille ja esteettömyyttä vammaisille henkilöille
  ;

| vi) | edistetään elinikäistä oppimista, etenkin joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, ottaen huomioon
  yrittäjyystaidot ja
  digitaaliset taidot, ennakoidaan muutoksia ja uusia osaamistarpeita työmarkkinoiden tarpeiden pohjalta, helpotetaan uranvaihdoksia ja edistetään ammatillista liikkuvuutta
  ja täysimääräistä osallistumista yhteiskuntaan
  ; |
| --- | --- |

vi)

edistetään elinikäistä oppimista, etenkin joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, ottaen huomioon
  yrittäjyystaidot ja
  digitaaliset taidot, ennakoidaan muutoksia ja uusia osaamistarpeita työmarkkinoiden tarpeiden pohjalta, helpotetaan uranvaihdoksia ja edistetään ammatillista liikkuvuutta
  ja täysimääräistä osallistumista yhteiskuntaan
  ;

| vii) | tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien
  , syrjimättömyyden
  ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi ja parannetaan työllistettävyyttä
  erityisesti heikoimmassa asemassa olevien osalta
  ; |
| --- | --- |

vii)

tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien
  , syrjimättömyyden
  ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi ja parannetaan työllistettävyyttä
  erityisesti heikoimmassa asemassa olevien osalta
  ;

| viii) | edistetään kolmansien maiden kansalaisten ja marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien,
  myös maahanmuuttajien
  ,
  pitkäaikaista
  sosioekonomista integroitumista; |
| --- | --- |

viii)

edistetään kolmansien maiden kansalaisten ja marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien,
  myös maahanmuuttajien
  ,
  pitkäaikaista
  sosioekonomista integroitumista;

| viii a) | torjutaan marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, syrjintää ja edistetään niiden sosioekonomista integroitumista; |
| --- | --- |

viii a)

torjutaan marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, syrjintää ja edistetään niiden sosioekonomista integroitumista;

| ix) | parannetaan korkealaatuisten, kestävien
  , helposti saatavien
  ja kohtuuhintaisten palvelujen
  , mukaan lukien asunnon saamista sekä yksilökeskeistä terveydenhuoltoa ja siihen liittyvää hoitoa koskevien palvelujen,
  yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta; nykyaikaistetaan
  sosiaaliturvalaitoksia, julkisia työvoimapalveluja,
  sosiaalisen suojelun
  ja sosiaalisen osallisuuden
  järjestelmiä, mukaan lukien mahdollisuus
  yhdenvertaiseen
  sosiaaliseen suojeluun
  , keskittymällä erityisesti lapsiin ja heikoimmassa asemassa oleviin sekä vähävaraisimpiin
  ; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta
  myös vammaisille henkilöille sekä niiden
  tehokkuutta ja sopeutumiskykyä; |
| --- | --- |

ix)

parannetaan korkealaatuisten, kestävien
  , helposti saatavien
  ja kohtuuhintaisten palvelujen
  , mukaan lukien asunnon saamista sekä yksilökeskeistä terveydenhuoltoa ja siihen liittyvää hoitoa koskevien palvelujen,
  yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta; nykyaikaistetaan
  sosiaaliturvalaitoksia, julkisia työvoimapalveluja,
  sosiaalisen suojelun
  ja sosiaalisen osallisuuden
  järjestelmiä, mukaan lukien mahdollisuus
  yhdenvertaiseen
  sosiaaliseen suojeluun
  , keskittymällä erityisesti lapsiin ja heikoimmassa asemassa oleviin sekä vähävaraisimpiin
  ; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta
  myös vammaisille henkilöille sekä niiden
  tehokkuutta ja sopeutumiskykyä;

| ix a) | parannetaan vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia tarkoituksena lisätä heidän osallistumistaan työmarkkinoille ja koulutukseen; |
| --- | --- |

ix a)

parannetaan vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia tarkoituksena lisätä heidän osallistumistaan työmarkkinoille ja koulutukseen;

| x) | edistetään
  köyhyydessä elävien tai
  köyhyyden
  ja/
  tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista, mukaan lukien vähävaraisimmat ja lapset; |
| --- | --- |

x)

edistetään
  köyhyydessä elävien tai
  köyhyyden
  ja/
  tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista, mukaan lukien vähävaraisimmat ja lapset;

| xi) | puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, mukaan lukien liitännäistoimenpiteet
  , joilla pyritään varmistamaan heidän sosiaalinen osallisuutensa, keskittymällä haavoittuvassa asemassa oleviin lapsiin
  . |
| --- | --- |

xi)

puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, mukaan lukien liitännäistoimenpiteet
  , joilla pyritään varmistamaan heidän sosiaalinen osallisuutensa, keskittymällä haavoittuvassa asemassa oleviin lapsiin
  .

2.   ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimien kautta ESR+:lla myötävaikutetaan

  pyritään myötävaikuttamaan
  myös muiden, [uuden varainhoitoasetuksen] asetuksen (EU) .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus][4] artiklassa lueteltujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, erityisesti seuraaviin liittyvien:

| 1. | älykkäämpi Eurooppa – kehitetään älykkään erikoistumisen edellyttämää osaamista, keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessiin liittyvää alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta ja verkottumis- ja kumppanuustoimia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten
  , terveydenhuollon laitosten
  ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tuetaan mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja yhteisötaloutta
  ottaen huomioon jäsenvaltioissa säädetyt yhteisötalouden lait ja kehykset
  ; |
| --- | --- |

1.

älykkäämpi Eurooppa – kehitetään älykkään erikoistumisen edellyttämää osaamista, keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessiin liittyvää alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta ja verkottumis- ja kumppanuustoimia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten
  , terveydenhuollon laitosten
  ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tuetaan mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja yhteisötaloutta
  ottaen huomioon jäsenvaltioissa säädetyt yhteisötalouden lait ja kehykset
  ;

| 2. | vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa – parannetaan koulutusjärjestelmiä taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla,
  annetaan kansalaisille tietoa kestävästä kehityksestä ja kestävistä elämäntavoista,
  parannetaan kaikkien, myös työvoiman, osaamista ja luodaan uusia työpaikkoja ympäristöön, ilmastoon, energiaan
  sekä kierto-
  ja biotalouteen liittyville sektoreille.; |
| --- | --- |

2.

vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa – parannetaan koulutusjärjestelmiä taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla,
  annetaan kansalaisille tietoa kestävästä kehityksestä ja kestävistä elämäntavoista,
  parannetaan kaikkien, myös työvoiman, osaamista ja luodaan uusia työpaikkoja ympäristöön, ilmastoon, energiaan
  sekä kierto-
  ja biotalouteen liittyville sektoreille.;

| 2 a. | lähempänä kansalaisia oleva unioni – vähennetään köyhyyttä ja lisätään sosiaalista osallisuutta toimenpiteillä, joissa otetaan huomioon kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden erityispiirteet kaupunkien ja alueiden sosioekonomisten eriarvoisuuksien torjumiseksi. |
| --- | --- |

2 a.

lähempänä kansalaisia oleva unioni – vähennetään köyhyyttä ja lisätään sosiaalista osallisuutta toimenpiteillä, joissa otetaan huomioon kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden erityispiirteet kaupunkien ja alueiden sosioekonomisten eriarvoisuuksien torjumiseksi.

| 2 b. | ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta tuetaan unionin välineiden, politiikkatoimien ja asiaa koskevan lainsäädännön laatimista, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia ja edistetään näyttöön pohjautuvaa poliittista päätöksentekoa, sosiaalista innovointia ja yhteiskunnallista kehitystä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen sekä julkisten ja yksityisten elinten kanssa (erityistavoite 1); siitä edistetään työntekijöiden vapaaehtoista alueellista liikkuvuutta oikeudenmukaiselta pohjalta ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia (erityistavoite 2); siitä edistetään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta lisäämällä mikrorahoituksen saatavuutta mikroyrityksille ja yhteisötalouden yrityksille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille (erityistavoite 3). |
| --- | --- |

2 b.

ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta tuetaan unionin välineiden, politiikkatoimien ja asiaa koskevan lainsäädännön laatimista, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia ja edistetään näyttöön pohjautuvaa poliittista päätöksentekoa, sosiaalista innovointia ja yhteiskunnallista kehitystä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen sekä julkisten ja yksityisten elinten kanssa (erityistavoite 1); siitä edistetään työntekijöiden vapaaehtoista alueellista liikkuvuutta oikeudenmukaiselta pohjalta ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia (erityistavoite 2); siitä edistetään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta lisäämällä mikrorahoituksen saatavuutta mikroyrityksille ja yhteisötalouden yrityksille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille (erityistavoite 3).

| 3. | ESR+:n terveysalan toimintalohkosta tuetaan

  edistetään korkeatasoista ihmisten
  terveyden edistämistä

  suojelua
  ja sairauksien ennaltaehkäisyä,
  muun muassa edistämällä liikuntaa ja terveyskasvatusta,
  parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta, saatavuutta ja sopeutumiskykyä ja tehdään terveydenhuollosta turvallisempaa, vähennetään terveyseroja,
  nostetaan syntymähetken elinajanodotetta,
  suojellaan kansalaisia rajat ylittäviltä terveysuhkilta
  , edistetään sairauksien ennaltaehkäisyä ja varhaista diagnosointia sekä terveyttä koko elinajan
  ja edistetään EU:n terveyslainsäädäntöä

  terveyteen liittyvää unionin lainsäädäntöä, myös ympäristöterveydenhuollon alalla, ja edistetään terveysalaa kaikissa unionin politiikoissa. Unionin terveyspolitiikan on oltava linjassa kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, jotta varmistetaan, että unioni ja jäsenvaltiot saavuttavat kestävän kehityksen tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille”. [Tark. 89] |
| --- | --- |

3.

ESR+:n terveysalan toimintalohkosta tuetaan

  edistetään korkeatasoista ihmisten
  terveyden edistämistä

  suojelua
  ja sairauksien ennaltaehkäisyä,
  muun muassa edistämällä liikuntaa ja terveyskasvatusta,
  parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta, saatavuutta ja sopeutumiskykyä ja tehdään terveydenhuollosta turvallisempaa, vähennetään terveyseroja,
  nostetaan syntymähetken elinajanodotetta,
  suojellaan kansalaisia rajat ylittäviltä terveysuhkilta
  , edistetään sairauksien ennaltaehkäisyä ja varhaista diagnosointia sekä terveyttä koko elinajan
  ja edistetään EU:n terveyslainsäädäntöä

  terveyteen liittyvää unionin lainsäädäntöä, myös ympäristöterveydenhuollon alalla, ja edistetään terveysalaa kaikissa unionin politiikoissa. Unionin terveyspolitiikan on oltava linjassa kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, jotta varmistetaan, että unioni ja jäsenvaltiot saavuttavat kestävän kehityksen tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille”. [Tark. 89]

5 artikla

Talousarvio

1.   ESR+:n toteuttamiseen varatut kokonaisrahoituspuitteet ohjelmakaudella 2021–2027 ovat 101 174 000 000106 781 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina (120 457 000 000 euroa käypinä hintoina).

2.   ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osuus rahoituspuitteista Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteessa on 100 000 000 000 euroa käypinä hintoina tai 88 646 194 590 euroa vuoden 2018 hintoina

  105 686 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina (119 222 000 000 euroa käypinä hintoina),
  josta 200 000 000 euroa käypinä hintoina tai 175 000 000 vuoden 2018 hintoina kohdennetaan 23 artiklan i alakohdassa tarkoitettuun innovatiivisia ratkaisuja tukevaan valtioiden väliseen yhteistyöhön
  , 5 900 000 000 euroa kohdennetaan 10 a artiklassa tarkoitettuun eurooppalaiseen lapsitakuuseen liittyviin toimenpiteisiin
  ja 400 000 000 euroa käypinä hintoina tai 376 928 934 euroa vuoden 2018 hintoina lisärahoituksena SEUT-sopimuksen 349 artiklassa yksilöidyille syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille.

3.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon rahoituspuitteet ohjelmakaudella 2021–2027 ovat 1 174 000 000

  1 095 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina (1 234 000 000
  euroa käypinä hintoina).

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen on:

| a) | 675 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina (
  761 000 000 euroa
  käypinä hintoina)
  työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon toteutukseen; |
| --- | --- |

a)

675 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina (
  761 000 000 euroa
  käypinä hintoina)
  työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon toteutukseen;

| b) | 413 000 000

  420 000 000
  euroa
  vuoden 2018 hintoina (473 000 000 euroa käypinä hintoina tai 0,36 prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027)
  terveysalan toimintalohkon toteutukseen. |
| --- | --- |

b)

413 000 000

  420 000 000
  euroa
  vuoden 2018 hintoina (473 000 000 euroa käypinä hintoina tai 0,36 prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027)
  terveysalan toimintalohkon toteutukseen.

5.   Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja määriä voidaan käyttää myös ohjelmien toteutukseen liittyvään tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät. [Tark. 90]

6 artikla

Naisten ja miesten välinen Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys

1.   Kaikissa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon puitteissa toteutetuissa ohjelmissa sekä kaikissa toimissa, joita tuetaan työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta ja terveysalan toimintalohkosta, on varmistettava miesten ja naisten välisen

  sukupuolten
  tasa-arvon toteutuminen kaikissa niiden valmistelu-, toteutus-, seuranta- ja arviointivaiheissa. Niillä on
  myös tuettava erityistoimia, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista työelämään ja heidän ammatillisista kehitystään sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista,
  edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen
  tai terveydentilaan
  , ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää
  , mukaan lukien esteettömyys vammaisille henkilöille myös tieto- ja viestintätekniikan osalta,
  kaikissa niiden valmistelu-, seuranta-, valvonta- ja arviointivaiheissa
  , millä edistetään sosiaalista osallisuutta ja vähennetään eriarvoisuutta
  .

2.   Jäsenvaltioiden ja komission on kaikissa ESR+:n tavoitteissa tuettava myös kohdennettuja erityistoimenpiteitä, joilla edistetään 1 kohdassa tarkoitettuja periaatteita, mukaan lukien siirtyminen laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon
  , ja parannetaan yleistä esteettömyyttä vammaisille henkilöille
  .[Tark. 91]

II osa – ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteutus

I luku

Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset

7 artikla

Johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen

1.   Jäsenvaltioiden on keskitettävä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahat toimiin, joilla puututaan niiden kansallisissa uudistusohjelmissa, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa havaittuihin haasteisiin, ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet
  , talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu ja alueelliset erityispiirteet, millä edistetään SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettuja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevia unionin tavoitteita, ja jotka ovat kaikilta osin Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia
  .

Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on edistettävä synergioita ja varmistettava ESR+:n koordinointi, täydentävyys ja johdonmukaisuus muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden kanssa, kuten
  Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan globalisaatiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston, InvestEU-ohjelman, Luova Eurooppa -ohjelman, perusoikeuksia ja arvoja koskevan välineen,
  Erasmuksen, turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston
  , EU:n vuoden 2020 jälkeisen kehyksen romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille
  ja rakenneuudistusten tukiohjelman, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline, kanssa sekä valmistelu- että toteutusvaiheessa. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on optimoitava koordinointimekanismit, jotta vältetään päällekkäinen työ ja varmistetaan toteutuksesta vastaavien tahojen

  hallintoviranomaisten
  tiivis yhteistyö
  yhteisten toimintatapojen sekä
  johdonmukaisten ja yhtenäisten tukitoimien tarjoamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista asianmukainen määrä toimiin, joilla puututaan niihin SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, jotka kuuluvat tämän asetuksen 4 artiklassa vahvistettuun ESR+:n soveltamisalaan.

3.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista vähintään 25

  27
  prosenttia 4 artiklan 1 kohdan vii–xi

  vii–x
  alakohdassa vahvistettuihin sosiaalisen osallisuuden alan erityistavoitteisiin, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen edistäminen.

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista 4 artiklan 1 kohdan vii–x alakohdassa vahvistetuissa sosiaalisen osallisuuden alan erityistavoitteissa vähintään 5 prosenttia kohdennettuihin toimiin, joilla pyritään eurooppalaisen lapsitakuun täytäntöönpanoon, jotta edistetään lasten yhdenvertaista mahdollisuutta saada ilmainen terveydenhoito, ilmainen koulutus, ilmainen lastenhoito sekä asianmukaiset asuinolot ja riittävä ravitsemus.

4.   Jäsenvaltioiden

  Sen lisäksi, että ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista vähintään 27 prosenttia kohdennetaan 4 artiklan 1 kohdan vii–x alakohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin, jäsenvaltioiden
  on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 2 3 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan
  x ja
  xi alakohdassa vahvistettuun,

  vahvistettuihin
  ,
  vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta ja/tai
  aineellista puutetta koskevaan erityistavoitteiseen

  koskeviin erityistavoitteisiin
  .

Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa 4 artiklan 1 kohdan x alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen vähävaraisimmille kohdennetut määrärahat voidaan ottaa huomioon todennettaessa tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vähintään 2 prosentin vähimmäisosuuden noudattamista.

5.   Jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus määrä on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2019 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2025 määrärahoista vähintään 10

  3
  prosenttia kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuorisotyöllisyyttä ja siirtymistä koulusta työelämään, mahdollisuuksia palata koulutukseen tai uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta etenkin nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä.

Jäsenvaltioiden, joissa työelämän

  työelämän

  ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) 15–29-vuotiaiden osuus on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2019 unionin keskitasoa suurempi tai NEET-aste yli 15 prosenttia, on kohdennettava ohjelmakaudella ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2025 määrärahoista vähintään 15 prosenttia edellä mainittuihin toimiin ja rakenneuudistustoimenpiteisiin kiinnittäen erityistä huomiota niihin alueisiin, joita asia koskee enemmän niiden väliset erot huomioon ottaen.

Ohjelmoitaessa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja vuosiksi 2026–2027 kauden puolivälissä [tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen (EU) .../...
  [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus]
  [14] artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2024 unionin keskitasoa suurempi
  tai NEET-aste yli 15 prosenttia
  , on kohdennettava vuosien 2026–2027 määrärahoista vähintään 10

  15
  prosenttia edellä tarkoitettuihin toimiin
  tai rakenneuudistustoimenpiteisiin
  .

Ensimmäisessä

  Toisessa
  ja toisessa

  kolmannessa
  alakohdassa esitetyt edellytykset täyttävien syrjäisimpien alueiden ohjelmissa vähintään 15 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon
  määrärahoista

  määrärahoista on kohdennettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimiin. Näin kohdennetut määrärahat otetaan huomioon todennettaessa ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun vähimmäisosuuden noudattamista.
  Nämä kohdennetut määrärahat eivät korvaa syrjäisimpien alueiden infrastruktuuriin ja kehittämiseen tarvittavaa rahoitusta.

Toimia toteuttaessaan jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle työelämän ulkopuolella olevat nuoret ja nuoret pitkäaikaistyöttömät ja toteutettava kohdennettuja tiedotustoimia.

6.   Edellä olevaa 2–5 kohtaa ei sovelleta erityiseen lisämäärärahaan, joka myönnetään syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille.

7.   Edellä olevaa 1–5 kohtaa ei sovelleta tekniseen apuun. [Tark. 92]

7 a artikla

Perusoikeuksien kunnioittaminen

Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava perusoikeuksien kunnioittaminen ja perusoikeuskirjan noudattaminen rahastojen toteuttamisessa.

Sellaisista toimista aiheutuvat kustannukset, jotka eivät ole perusoikeuskirjan mukaisia, eivät ole tukikelpoisia asetuksen (EU) .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetusuusi varainhoitoasetus] 58 artiklan 2 kohdan ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 240/2014 mukaisesti. [Tark. 93]

8 artikla

Kumppanuus

1.   Jäsenvaltion on varmistettava
  yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  työmarkkinaosapuolten
  , kansalaisjärjestöjen, tasa-arvoelinten, kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden
  ja kansalaisjärjestöjen riittävä

  muiden asiaankuuluvien tai edustavien organisaatioiden merkityksellinen
  osallistuminen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon työllisyyttä, koulutusta
  , syrjimättömyyttä
  ja sosiaalista osallisuutta koskevien politiikkojen
  ja aloitteiden suunnitteluun ja
  toteutukseen asetuksen (EU) .../...
  [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus uusi varainhoitoasetus] 6 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 240/2014 mukaisesti. Tällaisen merkityksellisen osallistumisen on oltava vammaisia henkilöitä osallistavaa ja heidän saavutettavissaan.

2.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava kussakin ohjelmassa asianmukainen määrä

  vähintään 2 prosenttia
  ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja

  määrärahoista
  työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen
  , joka toteutetaan koulutuksen, verkottumistoimenpiteiden ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisen muodossa unionin ja kansallisella tasolla
  .[Tark. 94]

9 artikla

Aineellisen puutteen torjuminen

Edellä 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut
  vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta ja/tai aineellista puutetta koskevat
  määrärahat on ohjelmoitava asiaa koskevalle toimintalinjalle tai ohjelmalle.
  Tämän toimintalinjan tai ohjelman yhteisrahoitusosuus on vähintään 85 prosenttia. [Tark. 95]

10 artikla

Nuorisotyöllisyyden tukeminen

Edellä 7 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu tuki on kohdennettava asiaa koskevalle toimintalinjalle
  tai ohjelmalle
  ja sillä on tuettava 4 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitettua erityistavoitetta. [Tark. 96]

10 a artikla

Eurooppalaisen lapsitakuun tukeminen

Edellä 7 artiklan 3 a kohdassa tarkoitettu tuki on ohjelmoitava asiaa koskevalle toimintalinjalle tai ohjelmalle Euroopan komission vuonna 2013 antaman suosituksen ”Investoidaan lapsiin” mukaisesti. Sillä on tuettava lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista 4 artiklan vii–x alakohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden mukaisesti. [Tark. 97]

11 artikla

Maakohtaisten suositusten tukeminen

Toimet, joilla puututaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, on toteutettava yhden tai useamman asiaa koskevan toimintalinjan nojalla

  jonkin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisesti
  .
  Jäsenvaltioiden on varmistettava täydentävyys, johdonmukaisuus, koordinointi ja synergiat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa.

Hallintoviranomaisten tasolla on varmistettava riittävä joustavuus ESR+-investointien painopisteiden ja alojen määrittämiseksi erityisten paikallisten tai alueellisten haasteiden mukaan. [Tark. 98]

11 a artikla

Yhdennetty alueellinen kehitys

1.
     
  ESR+:sta voidaan tukea yhdennettyä alueellista kehitystä sellaisten ohjelmien puitteissa, joilla toteutetaan molempia asetuksen (EU) .../...[uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetusvarainhoitoasetus] 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita kyseisen asetuksen [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] III osaston II luvun mukaisesti.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava yhdennettyä alueellista kehitystä ESR+:n tuella hyödyntäen yksinomaan asetuksen (EU) .../... 2018/xxxx [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [22] artiklassa tarkoitettuja tuen muotoja. [Tark. 99]

11 b artikla

Valtioiden välinen yhteistyö

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat tukea valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyviä toimia asiaa koskevan toimintalinjan mukaisesti.

2.
     
  Valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyvät toimet voidaan ohjelmoida mihin tahansa 4 artiklan 1 kohdan i–x alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen.

3.
     
  Tämän toimintalinjan yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 95 prosenttiin enintään 5 prosentin osalta näille toimintalinjoille ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa kohdennetuista kansallisista määrärahoista. [Tark. 100]

II luku

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki

12 artikla

Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan 4 artiklan 1 kohdan i–x alakohdan mukaiseen ESR+:n tukeen, kun se toteutetaan yhteistyöhän

  yhteistyöhön
  perustuvalla hallinnoinnilla (ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki).
  Lisäksi 13 artiklaa sovelletaan myös 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdan mukaiseen ESR+:n tukeen. [Tark. 101]

13 artikla

Innovatiiviset
  Sosiaalisen innovoinnin
  toimet

1.   Jäsenvaltioiden on tuettava sosiaalisen innovoinnin toimia ja
  /tai
  sosiaalipoliittisia kokeiluja tai lujitettava

  , mukaan lukien sosiokulttuurisen osion sisältävät toimet ja kokeilut, hyödyntämällä
  alhaalta ylöspäin suuntautuvia prosesseja, jotka perustuvat viranomaisten,
  työmarkkinaosapuolten, yhteisötalouden yritysten
  , yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan kumppanuuksiin, kuten paikallisiin toimintaryhmiin, jotka suunnittelevat ja toteuttavat yhteisölähtöisiä paikallisia kehittämisstrategioita.

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kartoitettava joko toimenpideohjelmissaan tai myöhemmin täytäntöönpanovaiheessa sosiaalista innovointia ja sosiaalipoliittisia kokeiluja varten aihealueita, jotka vastaavat jäsenvaltioiden erityistarpeita.

2.   Jäsenvaltiot voivat tukea sellaisten pienimuotoisesti kokeiltujen innovatiivisten toimintatapojen (
  sosiaalinen innovointi ja
  sosiaalipoliittiset kokeilut
  , mukaan lukien sosiokulttuurisen osion sisältävät toimet ja kokeilut
  ) toteuttamisen laajentamista, jotka on kehitetty työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja muiden unionin ohjelmien yhteydessä.

3.   Innovatiiviset toimet ja toimintatavat voidaan sisällyttää mihin tahansa 4 artiklan 1 kohdan i–x alakohdassa

  kohdassa
  tarkoitettuun erityistavoitteeseen.

4.   Jäsenvaltioiden on osoitettava 1 tai 2 kohdan tai molempien kohtien toteutukseen vähintään yksi toimintalinja. Näiden toimintalinjojen yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 95 prosenttiin enintään viiden prosentin osalta näille toimintalinjoille ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa kohdennetuista kansallisista määrärahoista. [Tark. 102]

14 artikla

Tukikelpoisuus

1.   Asetuksen [Uuden varainhoitoasetuksen] .../... [uusi yhteisiä säännöksiä koskeva asetus][58] artiklassa tarkoitettujen kustannusten lisäksi myöskään seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä:

| a) | maan, kiinteistöjen ja infrastruktuurien ostot, ja |
| --- | --- |

a)

maan, kiinteistöjen ja infrastruktuurien ostot, ja

| b) | huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot paitsi, jos hankinta on
  ehdottomasti
  tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi, niiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan tai niiden ostaminen on taloudellisin vaihtoehto. |
| --- | --- |

b)

huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot paitsi, jos hankinta on
  ehdottomasti
  tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi, niiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan tai niiden ostaminen on taloudellisin vaihtoehto.

2.   Kolmannen osapuolen palkkioiden tai palkkojen muodossa toimeen osallistujille suorittamat luontoissuoritukset voivat olla tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä, jos tällaiset luontoissuoritukset ovat syntyneet kansallisten sääntöjen, myös kirjanpitosääntöjen, mukaisesti, ja niiden arvo ei ylitä kolmannelle osapuolelle aiheutuneita kustannuksia.

3.   Vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille myönnettävä erityinen lisämääräraha on käytettävä tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamisen tukemiseen.

4.   Suorat henkilöstökustannukset ovat tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä
  . Jos sovelletaan työehtosopimusta, ne on määritettävä kyseisen sopimuksen mukaisesti.
  Jos
  työehtosopimusta ei sovelleta,
  niiden
  määrän
  on
  oltava asianomaisen hallintoviranomaisen toimittaman asiaan liittyvän kirjallisen näytön ja/tai
  Eurostatin tietojen perusteella enintään 100 prosenttia kyseisen ammattialan
  tai erityisasiantuntijan
  tavanomaisesta palkasta kyseisessä jäsenvaltiossa
  tai kyseisellä alueella
  . [Tark. 103]

15 artikla

Indikaattorit ja raportointi

1.   Ohjelmien, jotka saavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea, on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I 
  tai liitteessä II a 4 artiklan 1 kohdan x alakohdan puitteissa vähävaraisimpien sosiaaliseen osallisuuteen kohdennettujen toimien osalta
  esitettyjä yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita toteutuksessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Ohjelmissa voidaan käyttää myös ohjelmakohtaisia indikaattoreita
  ja toimikohtaisia indikaattoreita
  .

2.   Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien lähtötasot on asetettava nollaan. Tuettujen toimenpiteiden luonteen perusteella näille indikaattoreille on tarpeen mukaan vahvistettava kumulatiiviset määrälliset välitavoitteet ja tavoitearvot absoluuttisina lukuina. Tuotosindikaattorien ilmoitettavat arvot on ilmaistava absoluuttisina lukuina.

3.   Niiden yhteisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattoreiden, joille on vahvistettu kumulatiivinen määrällinen välitavoite vuodeksi 2024 ja tavoitearvo vuodeksi 2029, viitearvot on vahvistettava käyttäen tuoreimpia saatavilla olevia tietoja tai muita relevantteja tietolähteitä. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitteet on vahvistettava absoluuttisina lukuina tai prosenttimäärinä. Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit ja niihin liittyvät tavoitteet voidaan ilmaista määrällisinä tai laadullisina. Yhteisten tulosindikaattorien ilmoitettavat arvot on ilmaistava absoluuttisina lukuina.

4.   Indikaattoreita koskevat tiedot välitetään osallistujien osalta vasta, kun kaikki liitteessä I olevassa 1a alakohdassa vaaditut tiedot ovat osallistujan osalta saatavilla.

4 a.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä sukupuolivaikutusten arviointi, jotta voidaan seurata ESR+:n ohjelmien toteutusta sukupuolten tasa-arvon kannalta, ja ne on eriteltävä sukupuolen mukaan.

5.   Kun tiedot ovat saatavilla rekistereissä tai vastaavissa lähteissä, jäsenvaltioiden on mahdollistettava,

  jäsenvaltiot voivat mahdollistaa
  , että hallintoviranomaiset ja muut ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen seurannassa ja arvioinnissa tarvittavien tietojen keruusta vastaavat elimet saavat kyseiset tiedot käyttöönsä tietorekistereistä tai vastaavista lähteistä asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdan mukaisesti.

6.   Siirretään komissiolle 38 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tarvittaessa liitteessä I 
  ja II a
  olevia indikaattoreita, jotta voidaan varmistaa ohjelmien toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi. [Tark. 104]

III luku

ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävä tuki

16 artikla

Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdan mukaiseen ESR+:n tukeen.

17 artikla

Periaatteet

1.   ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävää tukea voidaan käyttää vain sellaisten elintarvikkeiden ja tavaroiden jakamiseen, jotka ovat kulutustavaroiden turvallisuutta koskevan unionin lainsäädännön mukaisia.

2.   Jäsenvaltioiden ja edunsaajien on valittava elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet vähävaraisimpien tarpeisiin liittyvin objektiivisin perustein. Elintarvikkeisiin ja tapauksen mukaan tavaroihin sovellettavissa valintaperusteissa on myös otettava huomioon ilmastoon ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, etenkin elintarvikkeiden
  ja kertakäyttömuovien
  haaskauksen vähentämiseksi. Jaettavien elintarviketyyppien valinnassa on tarvittaessa otettava huomioon se, miten ne edistävät vähävaraisimpien tasapainoista ruokavaliota.

Elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet voidaan antaa vähävaraisimmille suoraan tai välillisesti sähköisillä arvoseteleillä tai korteilla edellyttäen, että ne voidaan lunastaa ainoastaan 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuina elintarvikkeina ja/tai perushyödykkeinä
  ja että ne eivät korvaa olemassa olevia sosiaalietuuksia.

Vähävaraisimmille toimitettavat elintarvikkeet voivat olla peräisin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (26) 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti poistettujen tuotteiden käytöstä, käsittelemisestä tai myynnistä edellyttäen, että tämä on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto eikä se viivytä kohtuuttomasti elintarvikkeiden toimittamista vähävaraisimmille.

Tällaisista liiketoimista saadut määrät on käytettävä vähävaraisimpien eduksi ohjelmasta jo käytettävissä olevien määrien lisäksi.

3.   Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että annettaessa ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävää tukea kunnioitetaan vähävaraisimpien ihmisarvoa ja estetään heidän leimaantumisensa.

4.   Elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden antamista voidaan täydentää

  on täydennettävä
  ohjaamalla vähävaraisia kääntymään toimivaltaisten tahojen puoleen tai muilla liitännäistoimenpiteillä, joiden tavoitteena on vähävaraisimpien sosiaalinen osallisuus. [Tark. 105]

18 artikla

Toimintalinjan sisältö

Edellä 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdassa tarkoitettua tukea koskevassa toimintalinjassa on vahvistettava seuraavat:

| a) | tukityyppi; |
| --- | --- |

a)

tukityyppi;

| b) | pääkohderyhmät; |
| --- | --- |

b)

pääkohderyhmät;

| c) | kuvaus tuen kansallisista tai alueellisista järjestelmistä. |
| --- | --- |

c)

kuvaus tuen kansallisista tai alueellisista järjestelmistä.

Sellaisissa ohjelmissa, jotka rajoittuvat tämäntyyppiseen tukeen ja siihen liittyvään tekniseen apuun, toimintalinjassa on ilmoitettava myös toimien valintaperusteet.

19 artikla

Toimien tukikelpoisuus

1.   Vähävaraisimmille annettavat elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet voi ostaa edunsaaja tai ne voidaan ostaa hänen puolestaan taikka ne voidaan asettaa hänen käyttöönsä veloituksetta.

2.   Elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet on jaettava vähävaraisimmille maksutta.

20 artikla

Menojen tukikelpoisuus

1.   ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat:

| a) | elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannukset, mukaan lukien elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetuksesta edunsaajille loppukäyttäjille jakamista varten aiheutuneet kustannukset; |
| --- | --- |

a)

elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannukset, mukaan lukien elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetuksesta edunsaajille loppukäyttäjille jakamista varten aiheutuneet kustannukset;

| b) | jos elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetus edunsaajille loppukäyttäjille jakamista varten ei sisälly a alakohtaan, ne hankkivan elimen kustannukset, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamisesta varastoihin ja/tai edunsaajille, ja varastointikustannukset 1 prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, tosiasiassa aiheutuneet ja maksetut kustannukset; |
| --- | --- |

b)

jos elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetus edunsaajille loppukäyttäjille jakamista varten ei sisälly a alakohtaan, ne hankkivan elimen kustannukset, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamisesta varastoihin ja/tai edunsaajille, ja varastointikustannukset 1 prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, tosiasiassa aiheutuneet ja maksetut kustannukset;

| c) | vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakeluun osallistuvien edunsaajien hallinto-, kuljetus- ja varastointikustannukset
  5

  5


  5,5

  prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista; tai 5 prosenttia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan mukaisesti poistettujen elintarvikkeiden arvosta; |
| --- | --- |

c)

vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakeluun osallistuvien edunsaajien hallinto-, kuljetus- ja varastointikustannukset
  5

  5


  5,5

  prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista; tai 5 prosenttia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan mukaisesti poistettujen elintarvikkeiden arvosta;

| d) | elintarvikelahjoitusten keräämisestä, kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta ja niihin suoraan liittyvistä tiedotustoimista aiheutuneet kustannukset; |
| --- | --- |

d)

elintarvikelahjoitusten keräämisestä, kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta ja niihin suoraan liittyvistä tiedotustoimista aiheutuneet kustannukset;

| e) | vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden toimittamiseen osallistuvien edunsaajien toteuttamien tai niiden puolesta toteutettujen ja edunsaajien ilmoittamien liitännäistoimenpiteiden kustannukset
  5,5

  5 prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista. |
| --- | --- |

e)

vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden toimittamiseen osallistuvien edunsaajien toteuttamien tai niiden puolesta toteutettujen ja edunsaajien ilmoittamien liitännäistoimenpiteiden kustannukset
  5,5

  5 prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten alentaminen, joka johtuu siitä, että elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostoista vastaava elin ei ole noudattanut sovellettavaa lainsäädäntöä, ei johda 1 kohdan c ja e alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten alentamiseen.

3.   Seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia:

| a) | velkojen korot; |
| --- | --- |

a)

velkojen korot;

| b) | infrastruktuurin rakentaminen

  ostaminen
  ; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurin rakentaminen

  ostaminen
  ;

| c) | heikompilaatuisten
  käytettyinä hankittujen tavaroiden kustannukset. [Tark. 106] |
| --- | --- |

c)

heikompilaatuisten
  käytettyinä hankittujen tavaroiden kustannukset. [Tark. 106]

21 artikla

Indikaattorit ja raportointi

1.   Toimintalinjoissa, joilla puututaan aineelliseen puutteeseen, on käytettävä tämän asetuksen liitteessä II esitettyjä yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita toteutuksessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Ohjelmissa voidaan käyttää myös ohjelmakohtaisia indikaattoreita.

2.   Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien viitearvot on vahvistettava.
  Raportointivaatimukset on pidettävä mahdollisimman yksinkertaisina.

3.   Hallintoviranomaisten on viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 ja 30 päivänä kesäkuuta 2028 ilmoitettava komissiolle edeltävänä vuonna tehdyn
  sellaisen
  loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn
  nimettömän
  selvityksen tulokset
  , jossa keskitytään myös heidän elinoloihinsa ja heidän aineellisen puutteensa luonteeseen
  . Selvityksen on perustuttava täytäntöönpanosäädöksellä hyväksyttyyn komission malliin.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen toimittamisessa käytettävä malli, 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, jotta varmistetaan tämän artiklan yhdenmukainen täytäntöönpano.

5.   Siirretään komissiolle 38 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tarvittaessa liitteessä II olevia indikaattoreita, jotta voidaan varmistaa ohjelmien toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi. [Tark. 107]

22 artikla

Tarkastukset

Toimen tarkastus voi kattaa kaikki sen toteutuksen vaiheet ja kaikki jakeluketjun tasot, lukuun ottamatta loppukäyttäjien tarkastusta, ellei riskinarvioinnissa ole todettu erityistä sääntöjenvastaisuuksien tai petosten riskiä.
  Toimen tarkastuksen on sisällettävä enemmän tarkastuksia toteutuksen alkuvaiheissa, jotta petosten riskin tapauksessa varat voidaan suunnata uudelleen muihin hankkeisiin. [Tark. 108]

III osa – Toteutus suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla

I luku – Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa koskevat erityissäännöt

I jakso: Yleiset säännökset

23 artikla

Toiminnalliset tavoitteet

Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:

| a) | tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että 4 artiklassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseen käytettävät toimintatavat perustuvat vankkaan näyttöön ja ovat olennaisia assosioituneiden maiden tarpeiden, haasteiden ja olosuhteiden kannalta; |
| --- | --- |

a)

tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että 4 artiklassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseen käytettävät toimintatavat perustuvat vankkaan näyttöön ja ovat olennaisia assosioituneiden maiden tarpeiden, haasteiden ja olosuhteiden kannalta;

| b) | tehostetaan osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, jotta voidaan auttaa assosioituneita maita toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet; |
| --- | --- |

b)

tehostetaan osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, jotta voidaan auttaa assosioituneita maita toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet;

| c) | tuetaan sosiaalipoliittisia kokeiluja 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja vahvistetaan sidosryhmien valmiuksia panna testatut sosiaalipoliittiset innovaatiot

  valmistella ja suunnitella testattuja sosiaalipoliittisia innovaatioita, panna ne
  täytäntöön, siirtää niitä tai laajentaa niiden soveltamista
  keskittymällä erityisesti kaupunkien, paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja sosioekonomisten toimijoiden kehittämien paikallisten hankkeiden laajentamiseen kolmansien maiden kansalaisten vastaanoton, sosiaalisen osallisuuden ja integroinnin aloilla
  ; |
| --- | --- |

c)

tuetaan sosiaalipoliittisia kokeiluja 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja vahvistetaan sidosryhmien valmiuksia panna testatut sosiaalipoliittiset innovaatiot

  valmistella ja suunnitella testattuja sosiaalipoliittisia innovaatioita, panna ne
  täytäntöön, siirtää niitä tai laajentaa niiden soveltamista
  keskittymällä erityisesti kaupunkien, paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja sosioekonomisten toimijoiden kehittämien paikallisten hankkeiden laajentamiseen kolmansien maiden kansalaisten vastaanoton, sosiaalisen osallisuuden ja integroinnin aloilla
  ;

| d) | kehitetään ja
  tarjotaan työnantajille ja työnhakijoille erityisiä tukipalveluja, joiden tarkoituksena on yhdentyneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittäminen rekrytointia edeltävästä valmistelusta työhönsijoituksen jälkeiseen neuvontaan, jotta saadaan täytettyä avoimet työpaikat tietyillä aloilla, tietyssä ammatissa, maassa tai maaryhmässä tai tietyille työntekijäryhmille (esimerkiksi heikommassa

  haavoittuvassa
  asemassa olevat
  ihmiset
  ); |
| --- | --- |

d)

kehitetään ja
  tarjotaan työnantajille ja työnhakijoille erityisiä tukipalveluja, joiden tarkoituksena on yhdentyneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittäminen rekrytointia edeltävästä valmistelusta työhönsijoituksen jälkeiseen neuvontaan, jotta saadaan täytettyä avoimet työpaikat tietyillä aloilla, tietyssä ammatissa, maassa tai maaryhmässä tai tietyille työntekijäryhmille (esimerkiksi heikommassa

  haavoittuvassa
  asemassa olevat
  ihmiset
  );

| d a) | tuetaan julkisten työvoimapalvelujen, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten rajat ylittäviä kumppanuuksia rajat ylittävien työmarkkinoiden ja rajat ylittävän liikkuvuuden edistämiseksi asianmukaisin edellytyksin; |
| --- | --- |

d a)

tuetaan julkisten työvoimapalvelujen, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten rajat ylittäviä kumppanuuksia rajat ylittävien työmarkkinoiden ja rajat ylittävän liikkuvuuden edistämiseksi asianmukaisin edellytyksin;

| d b) | tuetaan Eures-palvelujen tarjoamista työntekijöiden rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin hyödyntämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä myös rajat ylittävien kumppanuuksien avulla; |
| --- | --- |

d b)

tuetaan Eures-palvelujen tarjoamista työntekijöiden rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin hyödyntämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä myös rajat ylittävien kumppanuuksien avulla;

| d c) | edistetään työntekijöiden vapaaehtoista alueellista liikkuvuutta asiaankuuluvin sosiaalisin edellytyksin ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia kehittämällä laadukkaita ja osallistavia kaikille avoimia unionin työmarkkinoita samalla kun kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

d c)

edistetään työntekijöiden vapaaehtoista alueellista liikkuvuutta asiaankuuluvin sosiaalisin edellytyksin ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia kehittämällä laadukkaita ja osallistavia kaikille avoimia unionin työmarkkinoita samalla kun kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia kaikkialla unionissa;

| e) | tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen
  ja sen saatavuuteen
  mikroyrityksille
  ja yhteisötalouden yrityksille
  niiden käynnistys- ja kehitysvaiheissa
  sekä haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille
  , etenkin niille
  yrityksille
  , jotka työllistävät heikossa

  haavoittuvassa
  asemassa olevia
  ihmisiä, myös heikoimmassa asemassa olevia
  ; |
| --- | --- |

e)

tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen
  ja sen saatavuuteen
  mikroyrityksille
  ja yhteisötalouden yrityksille
  niiden käynnistys- ja kehitysvaiheissa
  sekä haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille
  , etenkin niille
  yrityksille
  , jotka työllistävät heikossa

  haavoittuvassa
  asemassa olevia
  ihmisiä, myös heikoimmassa asemassa olevia
  ;

| f) | tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua tärkeiden sidosryhmien kanssa ja niiden kesken 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja edistetään näiden

  osallistuvien
  sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantamista, mukaan lukien julkiset työvoimapalvelut, sosiaaliturvalaitokset,
  kansalaisyhteiskunta,
  mikroluottolaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille

  yhteisötalouden
  yrityksille ja yhteisötaloudelle; |
| --- | --- |

f)

tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua tärkeiden sidosryhmien kanssa ja niiden kesken 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja edistetään näiden

  osallistuvien
  sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantamista, mukaan lukien julkiset työvoimapalvelut, sosiaaliturvalaitokset,
  kansalaisyhteiskunta,
  mikroluottolaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille

  yhteisötalouden
  yrityksille ja yhteisötaloudelle;

| g) | tuetaan yhteiskunnallisten

  yhteisötalouden
  yritysten kehitystä ja yhteiskunnallisten kehitystä ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden syntymistä helpottamalla julkisen ja yksityisen sektorin vuorovaikutusta ja säätiöiden ja avustusjärjestöjen osallistumista kyseisillä markkinoilla; |
| --- | --- |

g)

tuetaan yhteiskunnallisten

  yhteisötalouden
  yritysten kehitystä ja yhteiskunnallisten kehitystä ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden syntymistä helpottamalla julkisen ja yksityisen sektorin vuorovaikutusta ja säätiöiden ja avustusjärjestöjen osallistumista kyseisillä markkinoilla;

| h) | tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi (mukaan lukien asuminen,
  varhaiskasvatus, vanhustenhoito, esteettömyysvaatimukset ja siirtyminen laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin, mukaan lukien vammaisia henkilöitä hyödyttävät esteettömyysvaatimukset,
  lastenhoito, koulutus, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito), jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

h)

tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi (mukaan lukien asuminen,
  varhaiskasvatus, vanhustenhoito, esteettömyysvaatimukset ja siirtyminen laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin, mukaan lukien vammaisia henkilöitä hyödyttävät esteettömyysvaatimukset,
  lastenhoito, koulutus, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito), jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan toteuttaa;

| i) | tuetaan valtioiden välistä yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamiseksi, etenkin
  köyhyyden torjunnan,
  työllisyyden, osaamisen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

i)

tuetaan valtioiden välistä yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamiseksi, etenkin
  köyhyyden torjunnan,
  työllisyyden, osaamisen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla kaikkialla Euroopassa;

| j) | tuetaan relevanttien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa globalisaation ja unionin politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden hallitsemiseksi 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla. [Tark. 109] |
| --- | --- |

j)

tuetaan relevanttien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa globalisaation ja unionin politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden hallitsemiseksi 4 artiklassa tarkoitetuilla aloilla. [Tark. 109]

23 a artikla

Temaattinen keskittäminen ja rahoitus

Edellä 5 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon osuus rahoituspuitteista kohdennetaan koko jaksolla 4 artiklan 2 b kohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin seuraavien ohjeellisten prosenttiosuuksien mukaisesti:

| a) | 55 prosenttia erityistavoitteeseen 1; |
| --- | --- |

a)

55 prosenttia erityistavoitteeseen 1;

| b) | 18 prosenttia erityistavoitteeseen 2; |
| --- | --- |

b)

18 prosenttia erityistavoitteeseen 2;

| c) | 18 prosenttia erityistavoitteeseen 3. [Tark. 110] |
| --- | --- |

c)

18 prosenttia erityistavoitteeseen 3. [Tark. 110]

II jakso – Tukikelpoisuus

24 artikla

Tukikelpoiset toimet

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimet, joilla toteutetaan 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita.

2.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta voidaan tukea seuraavia toimia:

| a) | analyyttiset toimet, myös kolmansien maiden osalta, etenkin






  i) | selvitykset, tutkimukset tilastotiedot, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit, Euroopan laajuisten seurantakeskusten ja vertailuarvojen tukeminen; |
| --- | --- | --- |

a)

analyyttiset toimet, myös kolmansien maiden osalta, etenkin

i)

selvitykset, tutkimukset tilastotiedot, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit, Euroopan laajuisten seurantakeskusten ja vertailuarvojen tukeminen;

| ii) | sosiaalipoliittiset kokeilut sosiaalisten innovaatioiden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

ii)

sosiaalipoliittiset kokeilut sosiaalisten innovaatioiden arvioimiseksi;

| iii) | unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi; |
| --- | --- |

iii)

unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi;

| b) | politiikkojen toteutus, etenkin






  i) | rajat ylittävät kumppanuudet ja raja-alueiden tukipalvelut; |
| --- | --- | --- |

b)

politiikkojen toteutus, etenkin

i)

rajat ylittävät kumppanuudet ja raja-alueiden tukipalvelut;

| ii) | EU:n laajuiset kohdennetut liikkuvuusjärjestelyt unionin tasolla avoimien työpaikkojen täyttämiseksi alueilla, joilla on havaittu vajetta työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

ii)

EU:n laajuiset kohdennetut liikkuvuusjärjestelyt unionin tasolla avoimien työpaikkojen täyttämiseksi alueilla, joilla on havaittu vajetta työmarkkinoilla;

| iii) | mikrorahoitukseen ja yhteiskunnallisille

  yhteisötalouden
  yrityksille annettava tuki, mukaan lukien rahoitusta yhdistävät toimet kuten epäsymmetrinen riskinjako ja liiketoimien toteutuskustannusten vähentäminen sekä sosiaalisen infrastruktuurin ja osaamisen tukeminen; |
| --- | --- |

iii)

mikrorahoitukseen ja yhteiskunnallisille

  yhteisötalouden
  yrityksille annettava tuki, mukaan lukien rahoitusta yhdistävät toimet kuten epäsymmetrinen riskinjako ja liiketoimien toteutuskustannusten vähentäminen sekä sosiaalisen infrastruktuurin ja osaamisen tukeminen;

| iv) | valtioiden välisen yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamisalaa; |
| --- | --- |

iv)

valtioiden välisen yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamisalaa;

| c) | valmiuksien kehittäminen, etenkin seuraavien:






  i) | 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin aloihin liittyvät unionin tason verkostot; |
| --- | --- | --- |

c)

valmiuksien kehittäminen, etenkin seuraavien:

i)

4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin aloihin liittyvät unionin tason verkostot;

| ii) | kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat toimintalohkon toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa ja apua; |
| --- | --- |

ii)

kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat toimintalohkon toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa ja apua;

| iii) | osallistuvien maiden hallinnot, sosiaaliturvalaitokset ja työvoimapalvelut, jotka vastaavat työvoiman liikkuvuuden edistämisestä, ja mikrorahoituslaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille yhteisötalouden yrityksille tai muille yhteiskunnallisen investoinnin toimijoille, sekä verkostot; |
| --- | --- |

iii)

osallistuvien maiden hallinnot, sosiaaliturvalaitokset ja työvoimapalvelut, jotka vastaavat työvoiman liikkuvuuden edistämisestä, ja mikrorahoituslaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille yhteisötalouden yrityksille tai muille yhteiskunnallisen investoinnin toimijoille, sekä verkostot;

| iv) | työmarkkinaosapuolten ja
  sidosryhmien valtioiden välisen yhteistyön osalta; |
| --- | --- |

iv)

työmarkkinaosapuolten ja
  sidosryhmien valtioiden välisen yhteistyön osalta;

| d) | viestintä- ja tiedotustoimet, etenkin






  i) | keskinäinen oppiminen vaihtamalla hyviä käytäntöjä, innovatiivisia toimintatapoja ja analyysitoimien tuloksia, tekemällä vertaisarviointeja ja luomalla vertailuarvoja; |
| --- | --- | --- |

d)

viestintä- ja tiedotustoimet, etenkin

i)

keskinäinen oppiminen vaihtamalla hyviä käytäntöjä, innovatiivisia toimintatapoja ja analyysitoimien tuloksia, tekemällä vertaisarviointeja ja luomalla vertailuarvoja;

| ii) | 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alojen aloitteita koskevat oppaat, raportit, tiedotusmateriaali ja näkyvyys tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

ii)

4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alojen aloitteita koskevat oppaat, raportit, tiedotusmateriaali ja näkyvyys tiedotusvälineissä;

| iii) | tietojärjestelmät 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin aloihin liittyvän näytön jakamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

tietojärjestelmät 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin aloihin liittyvän näytön jakamiseksi;

| iv) | neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat, konferenssit ja seminaarit.

  työohjelman toteuttamista koskeva tekninen ja hallinnollinen apu, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoiminta, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.[Tark. 111] |
| --- | --- |

iv)

neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat, konferenssit ja seminaarit.

  työohjelman toteuttamista koskeva tekninen ja hallinnollinen apu, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoiminta, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.[Tark. 111]

25 artikla

Tukikelpoiset yhteisöt

1.   Varainhoitoasetuksen [197] artiklassa säädettyjen perusteiden lisäksi yhteisöjen tukikelpoisuuteen sovelletaan seuraavia perusteita:

| a) | oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista:






  i) | jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; |
| --- | --- | --- |

a)

oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista:

i)

jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue;

| ii) | assosioitunut maa; |
| --- | --- |

ii)

assosioitunut maa;

| iii) | työohjelmassa mainittu kolmas maa 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

työohjelmassa mainittu kolmas maa 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa

  asiaankuuluva
  kansainvälinen järjestö. [Tark. 112] |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa

  asiaankuuluva
  kansainvälinen järjestö. [Tark. 112]

2.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut maa, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Oikeussubjektien, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut maa, olisi periaatteessa vastattava omista osallistumiskustannuksistaan.

25 a artikla

Hallintotapa

1.
     
  Komissio kuulee sidosryhmiä unionissa, erityisesti työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevista työohjelmista, niiden toimintalinjoista ja strategisista suuntaviivoista sekä niiden toteutuksesta.

2.
     
  Komissio vahvistaa tarvittavat yhteydet työllisyyskomiteaan, sosiaalisen suojelun komiteaan, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaan komiteaan, työsuhteista vastaavien pääjohtajien työryhmään ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antavaan komiteaan varmistaakseen, että niitä kuullaan ja että niille tiedotetaan säännöllisesti ja asianmukaisesti näiden ohjelmien toteutuksen edistymisestä. Komissio tiedottaa myös muille työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon kannalta merkityksellisiä politiikkatoimia, välineitä ja toimia käsitteleville komiteoille. [Tark. 113]

II luku – Terveysalan toimintalohkoa koskevat erityissäännökset

I jakso: Yleiset säännökset

26 artikla

Toiminnalliset tavoitteet

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimet, joilla toteutetaan 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita.

2.   Terveysalan toimintalohkon toiminnalliset tavoitteet ovat:

| -a) | tuetaan unionin kansanterveysstrategiaa, jolla on
  tarkoitus








  i) | tukea jäsenvaltioita kansanterveyden suojelemisessa ja parantamisessa; ja |
| --- | --- | --- |

-a)

tuetaan unionin kansanterveysstrategiaa, jolla on
  tarkoitus

i)

tukea jäsenvaltioita kansanterveyden suojelemisessa ja parantamisessa; ja

| ii) | edistää terveyteen liittyvää unionin tehtävää SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti, jossa määrätään, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; [Tark. 114] |
| --- | --- |

ii)

edistää terveyteen liittyvää unionin tehtävää SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti, jossa määrätään, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; [Tark. 114]

| a) | vahvistetaan unionin kriisivalmiutta, kriisinhallintaa ja kriisiin reagointia kansalaisten suojelemiseksi

  , jotta voidaan puuttua
  rajat ylittäviltä uhkilta

  ylittäviin terveysuhkiin
  ; [Tark. 115]









  i) | toteutetaan toimenpiteitä kriisivalmiuteen, kriisinhallintaan ja kriisiin reagointiin liittyvien valmiuksien kehittämiseksi; |
| --- | --- | --- |

a)

vahvistetaan unionin kriisivalmiutta, kriisinhallintaa ja kriisiin reagointia kansalaisten suojelemiseksi

  , jotta voidaan puuttua
  rajat ylittäviltä uhkilta

  ylittäviin terveysuhkiin
  ; [Tark. 115]

i)

toteutetaan toimenpiteitä kriisivalmiuteen, kriisinhallintaan ja kriisiin reagointiin liittyvien valmiuksien kehittämiseksi;

| ii) | vastataan rajat ylittäviin terveysuhkiin kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

ii)

vastataan rajat ylittäviin terveysuhkiin kriisitilanteissa;

| iii) | lisätään laboratoriokapasiteettia; |
| --- | --- |

iii)

lisätään laboratoriokapasiteettia;

| iv) | tarkastellaan mikrobilääkeresistenssiä; |
| --- | --- |

iv)

tarkastellaan mikrobilääkeresistenssiä;

| iv a) | toteutetaan hyvin suunniteltuja kansanterveystoimia infektioiden ja ehkäistävissä olevien tartuntatautien aiheuttaman rasituksen ja vaikutuksen vähentämiseksi; [Tark. 116] |
| --- | --- |

iv a)

toteutetaan hyvin suunniteltuja kansanterveystoimia infektioiden ja ehkäistävissä olevien tartuntatautien aiheuttaman rasituksen ja vaikutuksen vähentämiseksi; [Tark. 116]

| iv b) | tuetaan taitojen ja välineiden kehittämistä tehokasta riskiviestintää varten; [Tark. 117] |
| --- | --- |

iv b)

tuetaan taitojen ja välineiden kehittämistä tehokasta riskiviestintää varten; [Tark. 117]

| b) | lisätään terveydenhuoltojärjestelmien toimintamahdollisuuksia;






  i) | investoidaan terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen
  muun muassa terveysosaamis- ja terveyskasvatusohjelmilla ja edistämällä liikuntaa; [Tark. 118] |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään terveydenhuoltojärjestelmien toimintamahdollisuuksia;

i)

investoidaan terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen
  muun muassa terveysosaamis- ja terveyskasvatusohjelmilla ja edistämällä liikuntaa; [Tark. 118]

| i a) | investoidaan varhaiseen diagnosointiin ja seulontaan; [Tark. 119] |
| --- | --- |

i a)

investoidaan varhaiseen diagnosointiin ja seulontaan; [Tark. 119]

| ii) | tuetaan
  potilaiden ja kansalaisten tarpeiden ja huolenaiheiden mukaista
  terveydenhuollon digitalisaatiota
  erityisesti luomalla yhteyksiä ohjelmiin, joilla tuetaan medialukutaitoa ja digitaalisia taitoja
  ; [Tark. 120] |
| --- | --- |

ii)

tuetaan
  potilaiden ja kansalaisten tarpeiden ja huolenaiheiden mukaista
  terveydenhuollon digitalisaatiota
  erityisesti luomalla yhteyksiä ohjelmiin, joilla tuetaan medialukutaitoa ja digitaalisia taitoja
  ; [Tark. 120]

| ii a) | edistetään digitaalisia julkisia palveluja esimerkiksi terveydenhuollon alalla; [Tark. 121] |
| --- | --- |

ii a)

edistetään digitaalisia julkisia palveluja esimerkiksi terveydenhuollon alalla; [Tark. 121]

| ii b) | parannetaan terveystietojen turvallisuutta ja laatua; [Tark. 122] |
| --- | --- |

ii b)

parannetaan terveystietojen turvallisuutta ja laatua; [Tark. 122]

| iii) | tuetaan kestävien kestävän, avoimen ja saavutettavissa olevan unionin terveystietojärjestelmänterveystietojärjestelmien kehittämistä varmistaen samalla henkilötietojen suoja; [Tark. 123] |
| --- | --- |

iii)

tuetaan kestävien kestävän, avoimen ja saavutettavissa olevan unionin terveystietojärjestelmänterveystietojärjestelmien kehittämistä varmistaen samalla henkilötietojen suoja; [Tark. 123]

| iv) | tuetaan jäsenvaltioita
  sellaisessa tietämyksen siirrossa ja täytäntöönpanon tukemisessa, joka on hyödyllistä kansallisissa uudistusprosesseissa, joilla pyritään
  terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden, saatavuuden ja

  saavutettavuuden,
  sopeutumiskyvyn parantamista, terveyden edistämistä

  , syrjimättömyyden
  ,
  osallistavuuden ja tasavertaisuuden parantamiseen sosiaalisen eriarvoisuuden poistamiseksi
  ja sairauksien ehkäisemistä koskevien kansallisten uudistusprosessien, joissa puututaan

  joilla pyritään edistämään terveyttä ja sairauksien ehkäisemistä puuttumalla
  erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, kannalta merkityksellisen tietämyksen siirrossa;
  tähän sisältyy myös sellaisten korkealaatuisten kansallisten rekisterien tukeminen, joista saadaan myös vertailukelpoisia tietoja; [Tark. 124] |
| --- | --- |

iv)

tuetaan jäsenvaltioita
  sellaisessa tietämyksen siirrossa ja täytäntöönpanon tukemisessa, joka on hyödyllistä kansallisissa uudistusprosesseissa, joilla pyritään
  terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden, saatavuuden ja

  saavutettavuuden,
  sopeutumiskyvyn parantamista, terveyden edistämistä

  , syrjimättömyyden
  ,
  osallistavuuden ja tasavertaisuuden parantamiseen sosiaalisen eriarvoisuuden poistamiseksi
  ja sairauksien ehkäisemistä koskevien kansallisten uudistusprosessien, joissa puututaan

  joilla pyritään edistämään terveyttä ja sairauksien ehkäisemistä puuttumalla
  erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, kannalta merkityksellisen tietämyksen siirrossa;
  tähän sisältyy myös sellaisten korkealaatuisten kansallisten rekisterien tukeminen, joista saadaan myös vertailukelpoisia tietoja; [Tark. 124]

| v) | kehitetään ja toteutetaan toimintatapoja, joilla vastataan terveydenhuoltojärjestelmien tuleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

v)

kehitetään ja toteutetaan toimintatapoja, joilla vastataan terveydenhuoltojärjestelmien tuleviin haasteisiin;

| v a) | tuetaan siirtymistä kohti yksilökeskeistä hoitoa, lähiterveydenhuolto- ja -sosiaalipalveluja sekä integroitua yhteisöperustaista hoitoa, erityisesti edistämällä organisaatiomalleja, jotka perustuvat ammattialojen väliseen ryhmätyöhön ja monien sidosryhmien verkostoitumiseen; [Tark. 125] |
| --- | --- |

v a)

tuetaan siirtymistä kohti yksilökeskeistä hoitoa, lähiterveydenhuolto- ja -sosiaalipalveluja sekä integroitua yhteisöperustaista hoitoa, erityisesti edistämällä organisaatiomalleja, jotka perustuvat ammattialojen väliseen ryhmätyöhön ja monien sidosryhmien verkostoitumiseen; [Tark. 125]

| v b) | varmistetaan kaikkien asianomaisten sidosryhmien osallistuminen edellä mainittuihin toimiin, tarpeen mukaan unionin ja/tai kansallisella tasolla; [Tark. 126] |
| --- | --- |

v b)

varmistetaan kaikkien asianomaisten sidosryhmien osallistuminen edellä mainittuihin toimiin, tarpeen mukaan unionin ja/tai kansallisella tasolla; [Tark. 126]

| v c) | kehitetään ja otetaan käyttöön välineitä ja strategioita, joilla ehkäistään terveyseroja ja puututaan niihin sekä edistetään sosiaalista osallisuutta, kansalaisten vaikutusvallan lisäämistä ja yhteisöosallistumista; [Tark. 127] |
| --- | --- |

v c)

kehitetään ja otetaan käyttöön välineitä ja strategioita, joilla ehkäistään terveyseroja ja puututaan niihin sekä edistetään sosiaalista osallisuutta, kansalaisten vaikutusvallan lisäämistä ja yhteisöosallistumista; [Tark. 127]

| c) | tuetaan EU:n terveyslainsäädäntöä;






  i) | tuetaan lääkkeitä
  , niiden saatavuutta koko unionissa
  ja lääkinnällisiä laitteita koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa; [Tark. 128] |
| --- | --- | --- |

c)

tuetaan EU:n terveyslainsäädäntöä;

i)

tuetaan lääkkeitä
  , niiden saatavuutta koko unionissa
  ja lääkinnällisiä laitteita koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa; [Tark. 128]

| ii) | tuetaan terveysteknologian arviointia koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa; (27) |
| --- | --- |

ii)

tuetaan terveysteknologian arviointia koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa; (27)

| iii) | seurataan ja tuetaan jäsenvaltioita niiden pannessa täytäntöön ihmisestä peräisin olevia aineita koskevaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

iii)

seurataan ja tuetaan jäsenvaltioita niiden pannessa täytäntöön ihmisestä peräisin olevia aineita koskevaa lainsäädäntöä;

| iv) | tuetaan tupakkalainsäädännön täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

iv)

tuetaan tupakkalainsäädännön täytäntöönpanoa;

| v) | tuetaan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa rajat ylittävän terveydenhuollon alalla; |
| --- | --- |

v)

tuetaan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa rajat ylittävän terveydenhuollon alalla;

| vi) | tuetaan kuluttajien turvallisuutta käsittelevää komission tiedekomiteaa ja terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevää komission tiedekomiteaa

  terveys kaikissa politiikoissa -ajattelun kehittämistä ja laaditaan prosesseja, joiden avulla terveysvaikutuksia voidaan käsitellä ja ottaa huomioon kaikissa politiikoissa
  ; [Tark. 129] |
| --- | --- |

vi)

tuetaan kuluttajien turvallisuutta käsittelevää komission tiedekomiteaa ja terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevää komission tiedekomiteaa

  terveys kaikissa politiikoissa -ajattelun kehittämistä ja laaditaan prosesseja, joiden avulla terveysvaikutuksia voidaan käsitellä ja ottaa huomioon kaikissa politiikoissa
  ; [Tark. 129]

| c a) | tuetaan muun unionin lainsäädännön ja muiden unionin politiikkojen, joilla on vaikutusta terveyteen, seurantaa, täytäntöönpanoa ja vahvistamista, jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, mukaan lukien muun muassa seuraavat seikat:










  i) | ilmansaasteet; |
| --- | --- | --- |

c a)

tuetaan muun unionin lainsäädännön ja muiden unionin politiikkojen, joilla on vaikutusta terveyteen, seurantaa, täytäntöönpanoa ja vahvistamista, jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, mukaan lukien muun muassa seuraavat seikat:

i)

ilmansaasteet;

| ii) | hormonaaliset haitta-aineet ja muut kemikaalit, joilla on haitallisia ominaisuuksia; |
| --- | --- |

ii)

hormonaaliset haitta-aineet ja muut kemikaalit, joilla on haitallisia ominaisuuksia;

| iii) | torjunta-ainejäämät ruoassa, vedessä ja ilmassa; |
| --- | --- |

iii)

torjunta-ainejäämät ruoassa, vedessä ja ilmassa;

| iv) | elintarvikkeet ja elintarvikkeiden merkinnät, mukaan lukien transrasvahapot, alkoholijuomien merkinnät, lisäaineet ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit; [Tark. 130] |
| --- | --- |

iv)

elintarvikkeet ja elintarvikkeiden merkinnät, mukaan lukien transrasvahapot, alkoholijuomien merkinnät, lisäaineet ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit; [Tark. 130]

| d) | tuetaan integrointityötä (esimerkiksi eurooppalaiset osaamisverkostot, terveysteknologian arviointi, parhaiden käytäntöjen toteuttaminen terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja hallinnan aloilla);






  i) | jatketaan eurooppalaisten osaamisverkostojen tukemista; |
| --- | --- | --- |

d)

tuetaan integrointityötä (esimerkiksi eurooppalaiset osaamisverkostot, terveysteknologian arviointi, parhaiden käytäntöjen toteuttaminen terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja hallinnan aloilla);

i)

jatketaan eurooppalaisten osaamisverkostojen tukemista;

| ii) | tuetaan terveysteknologian arviointiin liittyvän yhteistyön
  ja siihen liittyvien valmiuksien
  kehittämistä uusien yhdenmukaistettujen sääntöjen laatimiseksi;[Tark. 131] |
| --- | --- |

ii)

tuetaan terveysteknologian arviointiin liittyvän yhteistyön
  ja siihen liittyvien valmiuksien
  kehittämistä uusien yhdenmukaistettujen sääntöjen laatimiseksi;[Tark. 131]

| iii) | tuetaan parhaiden käytäntöjen toteuttamista kansanterveyteen liittyvien innovaatioiden osalta; |
| --- | --- |

iii)

tuetaan parhaiden käytäntöjen toteuttamista kansanterveyteen liittyvien innovaatioiden osalta;

| iii a) | tuetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyskasvatusta koskevien ohjelmien ja parhaiden käytäntöjen ja nuorille suunnattujen kampanjoiden täytäntöönpanoa; [Tark. 132] |
| --- | --- |

iii a)

tuetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyskasvatusta koskevien ohjelmien ja parhaiden käytäntöjen ja nuorille suunnattujen kampanjoiden täytäntöönpanoa; [Tark. 132]

| iii b) | tuetaan unionin tasolla toimivia, terveyteen ja terveysnäkökohtiin keskittyneitä kansalaisjärjestöjä; [Tark. 133] |
| --- | --- |

iii b)

tuetaan unionin tasolla toimivia, terveyteen ja terveysnäkökohtiin keskittyneitä kansalaisjärjestöjä; [Tark. 133]

| iii c) | tuetaan terveysalan johtoryhmän perustamista terveysalan toimintalohkon toimien toteuttamista varten. [Tark. 134] |
| --- | --- |

iii c)

tuetaan terveysalan johtoryhmän perustamista terveysalan toimintalohkon toimien toteuttamista varten. [Tark. 134]

II jakso

Tukikelpoisuus

27 artikla

Tukikelpoiset toimet

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset
  terveyteen liittyvät
  toimet, joilla toteutetaan 3
  , 4
  ja 26 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. [Tark. 135]

2.   Terveysalan toimintalohkosta voidaan tukea seuraavia toimia:

| a) | analyyttiset toimet, etenkin:






  i) | selvitykset, tutkimukset, tiedonkeruu, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit, vertailuarvojen tuottaminen; |
| --- | --- | --- |

a)

analyyttiset toimet, etenkin:

i)

selvitykset, tutkimukset, tiedonkeruu, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit, vertailuarvojen tuottaminen;

| i a) | muun muassa elintarvikkeiden, veden, ilman ja muiden lähteiden saastumisesta johtuvien ympäristöriskitekijöiden aiheuttamien kasautuvien terveysvaikutusten seurantaan suunnitellut toimet; [Tark. 136] |
| --- | --- |

i a)

muun muassa elintarvikkeiden, veden, ilman ja muiden lähteiden saastumisesta johtuvien ympäristöriskitekijöiden aiheuttamien kasautuvien terveysvaikutusten seurantaan suunnitellut toimet; [Tark. 136]

| i b) | unionin lainsäädännön, kuten lääkevalvonnan tai vastaavan, terveysvaikutusten seurantatoimet; [Tark. 137] |
| --- | --- |

i b)

unionin lainsäädännön, kuten lääkevalvonnan tai vastaavan, terveysvaikutusten seurantatoimet; [Tark. 137]

| ii) | unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi. |
| --- | --- |

ii)

unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi.

| b) | politiikkojen toteutus, etenkin:






  i) | rajat ylittävä yhteistyö ja kumppanuus, mukaan lukien raja-alueet
  sekä ilmansaasteita ja muita rajat ylittäviä ympäristösaasteita koskeva yhteistyö
  ; [Tark. 139] |
| --- | --- | --- |

b)

politiikkojen toteutus, etenkin:

i)

rajat ylittävä yhteistyö ja kumppanuus, mukaan lukien raja-alueet
  sekä ilmansaasteita ja muita rajat ylittäviä ympäristösaasteita koskeva yhteistyö
  ; [Tark. 139]

| ii) | valtioiden välisen yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamisalaa; |
| --- | --- |

ii)

valtioiden välisen yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamisalaa;

| iii) | terveyskriisivalmius; |
| --- | --- |

iii)

terveyskriisivalmius;

| c) | valmiuksien kehittäminen, etenkin






  i) | sellaisten parhaiden käytäntöjen
  vaihdolla,
  siirtämisellä, mukauttamisella ja käyttöönotolla, joilla on todistetusti unionin tason lisäarvoa jäsenvaltioiden kesken; [Tark. 140] |
| --- | --- | --- |

c)

valmiuksien kehittäminen, etenkin

i)

sellaisten parhaiden käytäntöjen
  vaihdolla,
  siirtämisellä, mukauttamisella ja käyttöönotolla, joilla on todistetusti unionin tason lisäarvoa jäsenvaltioiden kesken; [Tark. 140]

| ii) | 26 artiklassa tarkoitettuihin aloihin liittyvien EU:n laajuisten verkostojen osalta
  jatkuvalla ja kestävällä tavalla varmistaen samalla aktiivisen kansalaisyhteiskunnan olemassaolo unionin tasolla
  ; [Tark. 141] |
| --- | --- |

ii)

26 artiklassa tarkoitettuihin aloihin liittyvien EU:n laajuisten verkostojen osalta
  jatkuvalla ja kestävällä tavalla varmistaen samalla aktiivisen kansalaisyhteiskunnan olemassaolo unionin tasolla
  ; [Tark. 141]

| iii) | tietojen vaihtoon tarkoitetun tietotekniikan infrastruktuurin käyttöönotolla, toiminnalla ja ylläpidolla; |
| --- | --- |

iii)

tietojen vaihtoon tarkoitetun tietotekniikan infrastruktuurin käyttöönotolla, toiminnalla ja ylläpidolla;

| iv) | alueellisten, valtiotasoa alemmalla tasolla toimivien ja
  kansallisten yhteyspisteiden, jotka tarjoavat ohjelman toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa ja apua, osalta; [Tark. 142] |
| --- | --- |

iv)

alueellisten, valtiotasoa alemmalla tasolla toimivien ja
  kansallisten yhteyspisteiden, jotka tarjoavat ohjelman toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa ja apua, osalta; [Tark. 142]

| v) | sidosryhmien valtioiden välisen yhteistyön osalta; |
| --- | --- |

v)

sidosryhmien valtioiden välisen yhteistyön osalta;

| vi) | yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa liittyvällä avulla; |
| --- | --- |

vi)

yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa liittyvällä avulla;

| vii) | tavaroiden ja palvelujen hankinnalla terveyskriisin aikana; |
| --- | --- |

vii)

tavaroiden ja palvelujen hankinnalla terveyskriisin aikana;

| d) | viestintä- ja tiedotustoimet, etenkin






  i) | keskinäinen oppiminen vaihtamalla hyviä käytäntöjä, innovatiivisia toimintatapoja ja analyysitoimien tuloksia, tekemällä vertaisarviointeja ja luomalla vertailuarvoja; |
| --- | --- | --- |

d)

viestintä- ja tiedotustoimet, etenkin

i)

keskinäinen oppiminen vaihtamalla hyviä käytäntöjä, innovatiivisia toimintatapoja ja analyysitoimien tuloksia, tekemällä vertaisarviointeja ja luomalla vertailuarvoja;

| ii) | 26 artiklassa tarkoitettujen alojen aloitteita koskevat oppaat, raportit, tiedotusmateriaali ja näkyvyys tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

ii)

26 artiklassa tarkoitettujen alojen aloitteita koskevat oppaat, raportit, tiedotusmateriaali ja näkyvyys tiedotusvälineissä;

| iii) | tietojärjestelmät 26 artiklassa tarkoitettuihin aloihin liittyvän näytön jakamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

tietojärjestelmät 26 artiklassa tarkoitettuihin aloihin liittyvän näytön jakamiseksi;

| iv) | neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat ja vastaavat valmistelutoimet, konferenssit ja seminaarit. |
| --- | --- |

iv)

neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat ja vastaavat valmistelutoimet, konferenssit ja seminaarit.

3.   Toisessa alakohdassa tarkoitetut toimet ovat tukikelpoisia ainoastaan siltä osin kuin niillä saadaan aikaan mittakaavaetuja, parannetaan kriisivalmiuksia, otetaan käyttöön suurta lisäarvoa tuottavia parhaita käytäntöjä tai pyritään varmistamaan, että 26 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja aloja koskevia unionin sääntöjä noudatetaan, niiden täytäntöönpanoa valvotaan ja niitä arvioidaan ja tarkastellaan tarvittaessa.

28 artikla

Tukikelpoiset yhteisöt ja kustannukset

1.   Varainhoitoasetuksen [197] artiklassa säädettyjen perusteiden lisäksi yhteisöjen tukikelpoisuuteen sovelletaan seuraavia perusteita:

| a) | oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista:






  i) | jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; |
| --- | --- | --- |

a)

oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista:

i)

jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue;

| ii) | assosioitunut maa; |
| --- | --- |

ii)

assosioitunut maa;

| iii) | työohjelmassa mainittu kolmas maa 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

työohjelmassa mainittu kolmas maa 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö. |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö.

2.   Luonnolliset henkilöt eivät ole tukikelpoisia.

3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut maa, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.   Oikeussubjektien, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut maa, olisi periaatteessa vastattava omista osallistumiskustannuksistaan.

5.   Poikkeustapauksissa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) N:o 1082/2013/EU (28) määritellyn rajat ylittävän vakavan terveysuhkan aiheuttaman kriisin aikana assosioitumattomissa maissa aiheutuneita kustannuksia voidaan poikkeuksellisesti pitää tukikelpoisina, jos ne voidaan perustella asianmukaisesti riskin leviämisen torjumisella EU:n kansalaisten terveyden suojelemiseksi.

29 artikla

Hallintotapa

Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä tai muussa asiaan liittyvässä komission asiantuntijaryhmässä tai vastaavassa yhteisössä
  , kuten terveysalan ammattijärjestöissä,
  terveysalan toimintalohkolle vahvistetusta
  vuotuisesta
  työohjelmasta ja siihen liittyvistä toimintalinjoista ja strategisista suuntaviivoista sekä sen toteutuksesta ja muiden politiikkojen ja tukimekanismien terveyspoliittisista näkökohdista, millä lisätään niiden yleistä koordinointia ja lisäarvoa.
  Vahva poliittinen johto ja asianmukainen terveysalan hallintorakenne varmistavat, että terveyden suojelu ja edistäminen taataan SEUT-sopimuksen 168 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikilla komission toimialoilla. [Tark. 143]

29 a artikla

Terveysalan johtoryhmä

1.
     
  Komissio perustaa terveysalan johtoryhmän, jäljempänä ”johtoryhmä”, terveysalan toimintalohkoon kuuluvien toimien toteuttamista varten.

2.
     
  Johtoryhmä keskittyy luomaan koordinoinnin ja yhteistyön avulla synergioita terveysalan toimintalohkon ja muiden sellaisten ohjelmien välillä, joihin sisältyy terveysulottuvuus, edistämään potilaiden ja yhteiskunnan osallistumista sekä antamaan tieteellistä neuvontaa ja suosituksia. Näillä toimilla mahdollistetaan arvoihin suuntautuneet terveysalan toimet, kestävyys ja paremmat terveysalan ratkaisut sekä edistetään terveydenhuollon saatavuutta ja vähennetään terveyteen liittyvää eriarvoisuutta.

3.
     
  Johtoryhmä laatii kattavan strategian ja antaa ohjausta terveysalan toimintalohkoon kuuluvia työohjelmia laadittaessa.

4.
     
  Johtoryhmä on riippumaton sidosryhmä, johon kuuluu toimijoita kansanterveyden, hyvinvoinnin ja sosiaalisen suojelun asiaankuuluvilta sektoreilta ja johon alueiden edustajat ja paikalliset terveysviranomaiset, potilaiden edustajat ja kansalaiset osallistuvat.

5.
     
  Terveysalan johtoryhmään kuuluu 15–20 johtavassa asemassa olevaa henkilöä, jotka toimivat 4 kohdassa tarkoitetuilla eri tieteenaloilla ja tehtävissä. Komissio nimittää johtoryhmän jäsenet avoimen nimeämispyynnön tai kiinnostuksenilmaisupyynnön tai molempien perusteella.

6.
     
  Komissio nimittää johtoryhmän puheenjohtajan sen jäsenten keskuudesta.

7.
     
  Johtoryhmä

| a) | osallistuu panoksellaan terveysalan toimintalohkon vuotuisten työohjelmien laatimiseen komission ehdotuksen pohjalta; |
| --- | --- |

a)

osallistuu panoksellaan terveysalan toimintalohkon vuotuisten työohjelmien laatimiseen komission ehdotuksen pohjalta;

| b) | laatii mallin, jonka avulla ohjataan terveysalan toimintalohkon ja muiden ohjelmien, joihin sisältyy terveysulottuvuus, välistä koordinointia ja yhteistyötä. |
| --- | --- |

b)

laatii mallin, jonka avulla ohjataan terveysalan toimintalohkon ja muiden ohjelmien, joihin sisältyy terveysulottuvuus, välistä koordinointia ja yhteistyötä.

Mallilla helpotetaan kaikkien terveysalan kannalta merkityksellisten olemassa olevien rahoitusmekanismien näkyvyyden ja koordinoinnin varmistamista sekä koordinoinnin ja yhteistyön ohjaamista. [Tark. 144]

29 b artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Komissio kehittää terveysalan toimintalohkon toteuttamiseksi yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, jotta maksimoidaan unionin ja kansainvälisen tason toimien vaikuttavuus ja tehokkuus. [Tark. 145]

III luku

Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon sovellettavat yhteiset säännöt

30 artikla

Assosioituneiden kolmansien maiden osallistuminen työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon

1.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon voivat osallistua seuraavat assosioituneet maat:

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| c) | kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta toimintalohkoon tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella






  i) | varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- | --- |

c)

kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta toimintalohkoon tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

i)

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| ii) | vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| iii) | ei anneta kolmannelle maalle toimintalohkoa koskevaa päätösvaltaa; |
| --- | --- |

iii)

ei anneta kolmannelle maalle toimintalohkoa koskevaa päätösvaltaa;

| iv) | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
| --- | --- |

iv)

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

2.   Lisäksi terveysalan toimintalohkoon voivat osallistua Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti ja unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen.

31 artikla

EU:n rahoituksen toteutus ja muodot

1.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta ja terveysalan toimintalohkosta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot, hankinnat
  , rahoitusosuudet
  ja vapaaehtoiset maksut kansainvälisille järjestöille, joiden jäsen unioni on tai joiden työhön se osallistuu. [Tark. 146]

2.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon toteuttamisessa käytetään varainhoitoasetuksen mukaisesti suoraa hallinnointitapaa tai niitä hallinnoidaan välillisesti varainhoitoasetuksen [61 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettujen elinten kanssa.

Avustuksia myönnettäessä varainhoitoasetuksen [150] artiklassa tarkoitettu arviointikomitea voi koostua ulkopuolisista asiantuntijoista.

3.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

4.   Terveysalan toimintalohkosta voidaan myöntää suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä sellaisten toimien rahoitukseen, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa ja joiden yhteisrahoitukseen osallistuvat jäsenvaltioiden tai ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden toimivaltaiset terveysviranomaiset tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamat julkisen sektorin elimet ja valtioista riippumattomat elimet yksittäisesti tai verkostona.

5.   Terveysalan toimintalohkosta voidaan myöntää suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä eurooppalaisille osaamisverkostoille, jotka eurooppalaisia osaamisverkostoja käsittelevä jäsenvaltioiden johtoryhmä on hyväksynyt verkostoksi komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/287/EU mukaisen hyväksymismenettelyn nojalla; kyseisessä päätöksessä vahvistetaan perusteet eurooppalaisten osaamisverkostojen perustamiselle ja osaamisverkostojen ja niiden jäsenten arvioimiselle sekä tällaisten verkostojen perustamista ja arvioimista koskevien tietojen ja asiantuntijatiedon vaihtamisen helpottamiselle.

32 artikla

Työohjelma ja koordinointi

Työllisyyden

  Komissio antaa 38 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään
  työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko

  toimintalohkoa
  ja terveysalan toimintalohko toteutetaan

  toimintalohkoa vahvistamalla
  varainhoitoasetuksen [108] artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa

  tarkoitettuja työohjelmia. Näissä työohjelmissa
  esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäville toimille osoitettu kokonaismäärä. [Tark. 147]

Komissio edistää synergioita ja varmistaa ESR+:n terveysalan toimintalohkon tehokkaan koordinoinnin suhteessa rakenneuudistusten tukiohjelmaan, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline.

33 artikla

Seuranta ja raportointi

1.   On vahvistettava indikaattorit, joilla seurataan toimintalohkojen toteutusta ja edistymistä 4 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden ja 23 ja 26 artiklassa vahvistettujen toiminnallisten tavoitteiden saavuttamisessa.

2.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että toimintalohkojen toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja nopeasti. Sitä varten unionin rahoituksen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

3.   Siirretään komissiolle 38 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla
  täydennetään tai
  muutetaan tarvittaessa liitteessä 
  II b ja
  III olevia indikaattoreita, jotta voidaan varmistaa toimintalohkojen toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi.

3 a.
     
  Toimintalohkojen säännöllistä seurantaa ja niiden toimintalinjoihin ja rahoituksen painopisteisiin tarvittavia mahdollisia mukautuksia varten komissio laatii ensimmäisen vuoden kattavan alustavan laadullisen ja määrällisen seurantakertomuksen ja sen jälkeen kolme kertomusta, jotka kattavat seuraavat kaksivuotiset ajanjaksot, ja lähettää nämä kertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukset toimitetaan tiedoksi myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kertomuksissa käsitellään toimintalohkojen tuloksia ja sitä, missä määrin naisten ja miesten tasa-arvoa ja sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia periaatteita on sovellettu, sekä sitä, miten syrjimättömyyteen liittyvät näkökohdat, mukaan luettuina esteettömiin mahdollisuuksiin liittyvät seikat, on otettu huomioon niiden toimissa. Toimintalohkojen avoimuuden lisäämiseksi kertomukset asetetaan yleisesti saataville. [Tark. 148]

34 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Kolmannen maan osallistuessa ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehtävän päätöksen mukaisesti, kyseinen kolmas maa antaa toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta näihin kuuluu oikeus tehdä (EU, Euratom) N:o 883/2013 tarkoitettuja tutkimuksia, paikalla tehtävät todentamiset ja tarkastukset mukaan luettuina.

35 artikla

Arviointi

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.   Toimintalohkojen väliarviointi voidaan suorittaa heti kun niiden toteutuksesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun toimintalohkojen toteutus on käynnistynyt.

  Komissio suorittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 toimintalohkoista väliarvioinnin, jossa

| a) | mitataan laadullisesti ja määrällisesti edistymistä toimintalohkojen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

a)

mitataan laadullisesti ja määrällisesti edistymistä toimintalohkojen tavoitteiden saavuttamisessa;

| b) | tarkastellaan unionin sosiaalista ympäristöä ja unionin lainsäädännöllä toteutettuja merkittäviä muutoksia; |
| --- | --- |

b)

tarkastellaan unionin sosiaalista ympäristöä ja unionin lainsäädännöllä toteutettuja merkittäviä muutoksia;

| c) | määritetään, onko toimintalohkojen määrärahoja käytetty tehokkaasti, ja arvioidaan sen tuomaa unionin tason lisäarvoa. |
| --- | --- |

c)

määritetään, onko toimintalohkojen määrärahoja käytetty tehokkaasti, ja arvioidaan sen tuomaa unionin tason lisäarvoa.

Väliarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. [Tark. 149]

3.   Komissio suorittaa toteutuksen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 5 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, toimintalohkojen lopullisen arvioinnin.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

36 artikla

Tarkastukset

Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.

37 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa ja terveysalan toimintalohkoa ja niiden toimia ja tuloksia. Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkolle ja terveysalan toimintalohkolle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin prioriteetit liittyvät 4, 23 ja 26 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. [Tark. 150]

IV osa – Loppusäännökset

38 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle tämän asetuksen voimaantulopäivästä määräämättömäksi ajaksi 15 artiklan 6 kohdassa, 21 artiklan 5 kohdassa
  , 32 artiklassa
  ja 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 15 artiklan 6 kohdassa, 21 artiklan 5 kohdassa
  , 32 artiklassa
  ja 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 15 artiklan 6 kohdan, 21 artiklan 5 kohdan
  , 32 artiklan
  ja 33 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. [Tark. 151]

39 artikla

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EU) .../... [uusitulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetusksen] [109 artiklan 1 kohdassa] tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

40 artikla

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 163 artiklan mukainen komitea

1.   Komissiota avustaa (SEUT-sopimuksen 163 artiklalla perustettu) komitea, jäljempänä ”ESR+-komitea”.

2.   Kukin jäsenvaltio nimittää yhden hallituksen edustajan, yhden työntekijäjärjestöjen edustajan, yhden työnantajajärjestöjen edustajan
  , yhden kansalaisyhteiskunnan edustajan, yhden tasa-arvoelinten tai muun riippumattoman ihmisoikeusinstituution edustajan
  asetuksen (EU) .../...
  [uusitulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetusksen] 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti
  ja yhden varajäsenen kullekin jäsenelle enintään seitsemän vuoden toimikaudeksi. Jäsenen poissa ollessa varajäsenellä on ilman eri toimenpiteitä oikeus osallistua kokouksiin.

3.   ESR+-komiteaan kuuluu yksi edustaja kustakin työntekijäjärjestöjä ja työnantajajärjestöjä

  , työnantajajärjestöjä ja kansalaisjärjestöjä
  edustavasta unionin tason järjestöstä.

3 a.
     
  ESR+-komitea voi kutsua Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston edustajia kokouksiinsa.

3 b.
     
  Sukupuolten tasapuolinen edustus sekä vähemmistöjen ja muiden syrjäytyneiden ryhmien asianmukainen edustus ESR+-komiteassa on turvattava.

4.   ESR+-komiteaa kuullaan teknisen avun suunnitellusta käytöstä, jos apua myönnetään ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta, sekä muista kysymyksistä, joilla on vaikutusta ESR+:n kannalta merkityksellisten strategioiden toteutukseen unionin tasolla.

5.   ESR+-komitea voi antaa lausuntoja

| a) | kysymyksistä, jotka koskevat ESR+:sta myönnettävä

  myönnettävää
  tukea Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseksi, mukaan lukien maakohtaiset suositukset ja ohjausjaksoon liittyvät prioriteetit (esimerkiksi kansalliset uudistusohjelmat); |
| --- | --- |

a)

kysymyksistä, jotka koskevat ESR+:sta myönnettävä

  myönnettävää
  tukea Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseksi, mukaan lukien maakohtaiset suositukset ja ohjausjaksoon liittyvät prioriteetit (esimerkiksi kansalliset uudistusohjelmat);

| b) | kysymyksistä, jotka koskevat asetusta (EU) .../... [uusitulevaa yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta] ESR+:n osalta; |
| --- | --- |

b)

kysymyksistä, jotka koskevat asetusta (EU) .../... [uusitulevaa yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta] ESR+:n osalta;

| c) | muista kuin 4 kohdassa tarkoitetuista ESR+:aan liittyvistä kysymyksistä, joista komissio pyytää siltä lausuntoa. |
| --- | --- |

c)

muista kuin 4 kohdassa tarkoitetuista ESR+:aan liittyvistä kysymyksistä, joista komissio pyytää siltä lausuntoa.

ESR+-komitea antaa lausuntonsa hyväksyttyjen äänten ehdottomalla enemmistöllä, ja lausunnot toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Komissio tiedottaa ESR+-komitealle
  kirjallisesti
  , millä tavoin tämän lausunnot on otettu huomioon.

6.   ESR+-komitea voi perustaa työryhmiä kuhunkin ESR+:n toimintalohkoon. [Tark. 152]

41 artikla

Yhteistyössä hallinnoitavan ESR+:n siirtymäsäännökset

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1304/2013 (29), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 223/2014 (30) ja kaikkia niiden nojalla annettuja säädöksiä sovelletaan edelleen Euroopan sosiaalirahastosta ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettaviin ohjelmiin ja toimiin.

42 artikla

Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon siirtymäsäännökset

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013 (31) ja asetus (EU) N:o 282/2014 kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen.

2.   Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ESR+:n ja sen edeltäjien (työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma ja unionin terveysalan toimintaohjelma) mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.

3.   Talousarvioon voidaan 5 artiklan 6 kohdassa [tekninen ja hallinnollinen apu] tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

4.   Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI 2014–2020) nojalla perustetuista rahoitusvälineistä palautetut määrärahat on investoitava asetuksella (EU) xxx/xxx perustetun InvestEU-rahaston ”sosiaalisen ikkunan” rahoitusvälineisiin.

43 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165.

1

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 84.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

4

(5)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

5

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(6)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2002, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta


  (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 210).

6

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2002, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta

(EUVL L 328, 21.12.2018, s. 210).

(7)  

  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

7

EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

(8)  
  Komission suositus, annettu 3 päivänä lokakuuta 2008, työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11).

8

Komission suositus, annettu 3 päivänä lokakuuta 2008, työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11).

(9)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/fi/pdf

9

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/fi/pdf

(10)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1).

10

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1).

(11)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

11

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(12)  COM(2016)0739.

12

(13)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä (EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1).

13

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä (EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1).

(14)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1350/2007/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2007, toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) (EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3).

14

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1350/2007/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2007, toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) (EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3).

(15)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 282/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman perustamisesta (2014–2020) ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 86, 21.3.2014, s. 1).

15

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 282/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman perustamisesta (2014–2020) ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 86, 21.3.2014, s. 1).

(16)  COM(2018)0051.

16

(17)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/287/EU, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, eurooppalaisten osaamisverkostojen ja niiden jäsenten perustamista ja arvioimista sekä tällaisten verkostojen perustamista ja arvioimista koskevan tiedon ja asiantuntemuksen vaihdon helpottamista koskevista perusteista (EUVL L 147, 17.5.2014, s. 79).

17

(18)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

19

(20)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

20

(21)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

21

(22)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

23

(24)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 13.

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

26

(27)  COM(2018)0051.

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 223/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238).

31

LIITE I (1)

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea koskevat yhteiset indikaattorit

Kaikki henkilötiedot on eriteltävä sukupuolen (nainen, mies, ei-binäärinen) mukaan. Jos tietyt tulokset eivät ole mahdollisia

  saatavilla
  , niitä koskevia tietoja ei tarvitse kerätä eikä toimittaa.
  Arkaluonteisia henkilötietoja voidaan tarkastella nimettömästi.

| 1) | Ihmisiin kohdistuvien toimien yhteiset tuotosindikaattorit:






  1a) | Osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit






  — | Osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | työttömät, mukaan lukien pitkäaikaistyöttömät* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Ihmisiin kohdistuvien toimien yhteiset tuotosindikaattorit:

1a)

Osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit

—

Osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:

—

työttömät, mukaan lukien pitkäaikaistyöttömät*

| — | pitkäaikaistyöttömät* |
| --- | --- |

—

pitkäaikaistyöttömät*

| — | työelämän ulkopuolella olevat* |
| --- | --- |

—

työelämän ulkopuolella olevat*

| — | työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat* |
| --- | --- |

—

työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat*

| — | koulutuksen ulkopuolella
  olevat (NEET)* |
| --- | --- |

—

koulutuksen ulkopuolella
  olevat (NEET)*

| — | alle 18-
  vuotiaat lapset* |
| --- | --- |

—

alle 18-
  vuotiaat lapset*

| — | 18–29-
  vuotiaat
  nuoret* |
| --- | --- |

—

18–29-
  vuotiaat
  nuoret*

| — | yli 54-vuotiaat* |
| --- | --- |

—

yli 54-vuotiaat*

| — | henkilöt, joilla on ylemmän perusasteen tai sitä vähäisempi koulutus (ISCED 0–2)* |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on ylemmän perusasteen tai sitä vähäisempi koulutus (ISCED 0–2)*

| — | henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen (ISCED 4) koulutus* |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen (ISCED 4) koulutus*

| — | henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8)*.

Osallistujien kokonaismäärä lasketaan automaattisesti ammattiasemaan liittyvien yhteisten tuotosindikaattorien perusteella.

| 1b) | Muut yhteiset tuotosindikaattorit
  Jos näitä indikaattoreita koskevia tietoja ei kerätä tietorekistereistä, niiden arvot voidaan määrittää edunsaajan tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.
  Osallistujat toimittavat tiedot aina vapaaehtoisesti.








  — | vammaiset
  henkilöt
  ** |
| --- | --- | --- |

1b)

Muut yhteiset tuotosindikaattorit

Jos näitä indikaattoreita koskevia tietoja ei kerätä tietorekistereistä, niiden arvot voidaan määrittää edunsaajan tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.
  Osallistujat toimittavat tiedot aina vapaaehtoisesti.

—

vammaiset
  henkilöt
  **

| — | alle 18-vuotiaat osallistujat* |
| --- | --- |

—

alle 18-vuotiaat osallistujat*

| — | kolmannen maan kansalaiset* |
| --- | --- |

—

kolmannen maan kansalaiset*

| — | ulkomaalaistaustaiset henkilöt* |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaiset henkilöt*

| — | vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) (
  muut kuin romaniyhteisö
  )** |
| --- | --- |

—

vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) (
  muut kuin romaniyhteisö
  )**

| — | romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat** |
| --- | --- |

—

romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat**

| — | asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet* |
| --- | --- |

—

asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet*

| — | maaseutualueilla asuvat*. |
| --- | --- |

—

maaseutualueilla asuvat*.

| — | maantieteellisiä alueita, joilla on paljon köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, edustavat osallistujat* |
| --- | --- |

—

maantieteellisiä alueita, joilla on paljon köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, edustavat osallistujat*

| — | laitoshoidosta perhe- tai yhteisöperustaiseen hoitoon siirtyvät osallistujat**. |
| --- | --- |

—

laitoshoidosta perhe- tai yhteisöperustaiseen hoitoon siirtyvät osallistujat**.

| 2) | Yhteisöjä koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tuettujen viranomaisten tai julkisten palvelujen lukumäärä |
| --- | --- | --- |

2)

Yhteisöjä koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:

—

kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tuettujen viranomaisten tai julkisten palvelujen lukumäärä

| — | tuettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (mukaan lukien osuustoiminnalliset ja yhteiskunnalliset yritykset) lukumäärä. |
| --- | --- |

—

tuettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (mukaan lukien osuustoiminnalliset ja yhteiskunnalliset yritykset) lukumäärä.

| 3) | Osallistujia koskevat välittömät yhteiset tulosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen* |
| --- | --- | --- |

3)

Osallistujia koskevat välittömät yhteiset tulosindikaattorit ovat seuraavat:

—

osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen*

| — | osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen* |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen*

| — | osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen* |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen*

| — | osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen*. |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen*.

| 4) | Osallistujia koskevat yhteiset pitkän aikavälin tulosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden
  ja kahdentoista
  kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen* |
| --- | --- | --- |

4)

Osallistujia koskevat yhteiset pitkän aikavälin tulosindikaattorit ovat seuraavat:

—

osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden
  ja kahdentoista
  kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen*

| — | osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden
  ja kahdentoista
  kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen*. |
| --- | --- |

—

osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden
  ja kahdentoista
  kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen*.

Vähimmäisvaatimuksena on, että tiedot kerätään edustavasta osallistujien otoksesta kunkin erityistavoitteen osalta. Otoksen sisäinen validiteetti varmistetaan niin, että tiedot voidaan yleistää erityistavoitteiden tasolla. [Tark. 153]

---

(1)  Tähdellä (*) merkittyjen indikaattoreiden osalta toimitetut tiedot ovat asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilötietoja. Kahdella tähdellä (**) merkittyjen indikaattoreiden osalta toimitetut tiedot ovat asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklassa tarkoitettuja erityisiä tietoryhmiä.

LIITE II

ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävää tukea koskevat yhteiset indikaattorit

1)   Tuotosindikaattorit

| a) | Jaettujen elintarvikkeiden ja tavaroiden rahallinen kokonaisarvo






  i) | elintarvikeavun kokonaisarvo






  ia) | lapsille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Jaettujen elintarvikkeiden ja tavaroiden rahallinen kokonaisarvo

i)

elintarvikeavun kokonaisarvo

ia)

lapsille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo

| ib) | asunnottomille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo |
| --- | --- |

ib)

asunnottomille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo

| ic) | muille kohderyhmille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo |
| --- | --- |

ic)

muille kohderyhmille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo

| ii) | jaettujen tavaroiden kokonaisarvo






  iia) | lapsille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo |
| --- | --- | --- |

ii)

jaettujen tavaroiden kokonaisarvo

iia)

lapsille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo

| iib) | asunnottomille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo |
| --- | --- |

iib)

asunnottomille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo

| iic) | muille kohderyhmille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo |
| --- | --- |

iic)

muille kohderyhmille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo

| b) | Jaetun elintarvikeavun kokonaismäärä (tonnia)
  josta (1):






  a) | niiden elintarvikkeiden osuus, joiden osalta ohjelmasta maksettiin vain kuljetus, jakelu ja varastointi (%) |
| --- | --- | --- |

b)

Jaetun elintarvikeavun kokonaismäärä (tonnia)

josta (1):

a)

niiden elintarvikkeiden osuus, joiden osalta ohjelmasta maksettiin vain kuljetus, jakelu ja varastointi (%)

| b) | ESR+:sta yhteisrahoitettujen elintarvikkeiden osuus edunsaajille jaettujen elintarvikkeiden kokonaismäärästä (%) |
| --- | --- |

b)

ESR+:sta yhteisrahoitettujen elintarvikkeiden osuus edunsaajille jaettujen elintarvikkeiden kokonaismäärästä (%)

2)   Yhteiset tulosindikaattorit (2)

Elintarvikeavun loppukäyttäjien lukumäärä

| — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä |
| --- | --- |

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä

| — | yli 54-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

yli 54-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä

| — | vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä

| — | kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä |
| --- | --- |

—

kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä

| — | ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin
  (muuhun kuin romaniyhteisöön)
  kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin
  (muuhun kuin romaniyhteisöön)
  kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä

| — | romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat |
| --- | --- |

—

romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat

| — | asunnottomien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä. |
| --- | --- |

—

asunnottomien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä.

Aineellisen avun loppukäyttäjien lukumäärä

| — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä |
| --- | --- |

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä

| — | yli 54-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

yli 54-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä

| — | vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä

| — | kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä |
| --- | --- |

—

kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä

| — | ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin
  (muuhun kuin romaniyhteisöön)
  kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin
  (muuhun kuin romaniyhteisöön)
  kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä

| — | romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat |
| --- | --- |

—

romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat

| — | asunnottomien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä. [tark. 154] |
| --- | --- |

—

asunnottomien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä. [tark. 154]

---

(1)  Näitä indikaattoreita koskevat arvot määritetään edunsaajien tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.

(2)  Ks. edellinen alaviite.

LIITE II a

ESR+:sta vähävaraisimpien sosiaalisen osallisuuden edistämiseen tarkoitettua tukea koskevat yhteiset indikaattorit

Tuotosindikaattorit

| 1) | Sosiaalisen osallisuuden edistämiseen tarkoitettua tukea saavien henkilöiden kokonaismäärä




  josta:










  a) | enintään 15-vuotiaiden lasten lukumäärä |
| --- | --- | --- |

1)

josta:

a)

enintään 15-vuotiaiden lasten lukumäärä

| b) | yli 65-vuotiaiden lukumäärä |
| --- | --- |

b)

yli 65-vuotiaiden lukumäärä

| c) | naisten lukumäärä |
| --- | --- |

c)

naisten lukumäärä

| d) | ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin (muuhun kuin romaniyhteisöön) kuuluvien loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

d)

ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin (muuhun kuin romaniyhteisöön) kuuluvien loppukäyttäjien lukumäärä

| e) | romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat |
| --- | --- |

e)

romaniyhteisöön kuuluvat osallistujat

| f) | asunnottomien lukumäärä. [Tark. 155] |
| --- | --- |

f)

asunnottomien lukumäärä. [Tark. 155]

LIITE II b

Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa koskevat indikaattorit

| 1. | Unionin politiikkojen ja lainsäädännön paremmasta ymmärtämisestä ilmoitetun hyödyn taso










  1) | Analyyttisten toimien lukumäärä |
| --- | --- | --- |

1.

1)

Analyyttisten toimien lukumäärä

| 2) | Vastavuoroista oppimista sekä tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevien toimien lukumäärä |
| --- | --- |

2)

Vastavuoroista oppimista sekä tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevien toimien lukumäärä

| 3) | Tuki keskeisille toimijoille |
| --- | --- |

3)

Tuki keskeisille toimijoille

| 2. | Unionin, jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden hallintoelinten aktiivisen yhteistyön ja kumppanuuden taso










  1) | Analyyttisten toimien lukumäärä |
| --- | --- | --- |

2.

1)

Analyyttisten toimien lukumäärä

| 2) | Vastavuoroista oppimista sekä tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevien toimien lukumäärä |
| --- | --- |

2)

Vastavuoroista oppimista sekä tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevien toimien lukumäärä

| 3) | Tuki keskeisille toimijoille |
| --- | --- |

3)

Tuki keskeisille toimijoille

| 3. | Sosiaalipoliittisten innovaatioiden ilmoitettu käyttö sosiaalialan maakohtaisten suositusten toteutuksessa ja sosiaalipoliittisten kokeilujen tulokset poliittisessa päätöksenteossa










  1) | Analyyttisten toimien lukumäärä |
| --- | --- | --- |

3.

1)

Analyyttisten toimien lukumäärä

| 2) | Vastavuoroista oppimista sekä tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevien toimien lukumäärä |
| --- | --- |

2)

Vastavuoroista oppimista sekä tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevien toimien lukumäärä

| 3) | Tuki keskeisille toimijoille |
| --- | --- |

3)

Tuki keskeisille toimijoille

| 4. | Eures-portaalin käyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eka Eures-työpaikka -valmistelutoimella sekä kohdennetuilla liikkuvuusjärjestelyillä aikaansaatujen tai tuettujen nuorten työhönsijoitusten lukumäärä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eures-neuvojien henkilökohtaisten kontaktien lukumäärä työnhakijoiden, työpaikkaa vaihtavien ja työnantajien kanssa |
| --- | --- |

6.

| 7. | Niiden perustettujen tai toimintansa vakauttaneiden yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet unionin tukea |
| --- | --- |

7.

| 8. | Niiden työttömien tai heikoimmassa asemassa olevien edunsaajien osuus, jotka ovat perustaneet yrityksen tai kehittäneet sitä unionin mikrorahoituksella [Tark. 156] |
| --- | --- |

8.

LIITE III

Terveysalan toimintalohkoa koskevat indikaattorit

Terveysalan yhdennetyn toiminnan taso ja ohjelman tulosten käyttö kansallisissa terveyspolitiikoissa

| 1. | eurooppalaisista osaamisverkostoista tuettujen potilaiden lukumäärä |
| --- | --- |

1.

| 2. | yhteisiä kliinisiä arviointeja koskevien terveysteknologioiden

  niiden edunsaajien (ammattilaisten, kansalaisten, potilaiden)
  lukumäärä
  , joita ohjelman tulokset koskevat [Tark. 157] |
| --- | --- |

2.

| 3. | siirrettyjen parhaiden käytäntöjen

  yhteisiä kliinisiä arviointeja koskevien terveysteknologioiden
  lukumäärä [Tark. 158] |
| --- | --- |

3.

| 4. | ohjelman tulosten käyttöaste kansallisissa terveyspolitiikoissa mitattuna ”ennen ja jälkeen” -kyselylomakkeella.

  siirrettyjen parhaiden käytäntöjen lukumäärä [Tark. 159] |
| --- | --- |

4.

| 4 a. | ohjelman tulosten käyttöaste alueellisissa ja kansallisissa terveyspolitiikoissa tai -välineissä mitattuna validoiduilla menetelmillä [Tark. 160] |
| --- | --- |

4 a.

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/215 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/215

---

P8_TA(2019)0351

Valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistamisesta (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

(2021/C 116/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0341), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0341),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komission on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0215/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komission on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0215/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan talous- ja raha-asioiden valiokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 18. joulukuuta 2018 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan talous- ja raha-asioiden valiokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 18. joulukuuta 2018 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 27. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 27. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0010/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0010/2019),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 108.

(2)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0187

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi valmisteveron alaisten tavaroiden siirtojen ja valvonnan tietokoneistamisesta (uudelleenlaadittu)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2020/263.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/217 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/217

---

P8_TA(2019)0352

Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0234 – C8-0169/2018 – 2018/0111(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

(2021/C 116/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0234), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0234),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0169/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0169/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 14. kesäkuuta 2018 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 14. kesäkuuta 2018 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, sekä neuvoston edustajan 6. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, sekä neuvoston edustajan 6. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0438/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0438/2018),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 238.

(2)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0111

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (uudelleenlaadittu teksti)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2019/1024.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/219 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/219

---

P8_TA(2019)0353

Välimeren miekkakalan monivuotinen elvytyssuunnitelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä asetusten (EY) N:o 1967/2006 ja (EU) 2017/2107 muuttamisesta (COM(2018)0229 – C8-0162/2018 – 2018/0109(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0229), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0229),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0162/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0162/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 6. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 6. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0389/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 174.

---

P8_TC1-COD(2018)0109

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2107 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/1154.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/221 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/221

---

P8_TA(2019)0354

Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY muuttamisesta ja direktiivin 2005/45/EY kumoamisesta (COM(2018)0315 – C8-0205/2018 – 2018/0162(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0315),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0205/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0205/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0007/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0007/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 125.

---

P8_TC1-COD(2018)0162

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY muuttamisesta ja jäsenvaltioiden myöntämien merenkulkijoiden pätevyyskirjojen keskinäisestä tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/45/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 201
  9/1159.)

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/223 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/223

---

P8_TA(2019)0355

Vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttamisen osalta (COM(2018)0614 – C8-0396/2018 – 2018/0322(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0614),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0396/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0181/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0181/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 45.

---

P8_TC1-COD(2018)0322

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta vuosia 2021–2023 koskevien vuotuisten ennakkomaksujen mukauttamisen osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) vahvistetaan yhteiset ja yleiset säännökset, joita sovelletaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) vahvistetaan yhteiset ja yleiset säännökset, joita sovelletaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin.

| (2) | Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että vuotuisen ennakkomaksun määrä on vahvistettu erityisen suureksi kun sitä verrataan toimenpideohjelmien toteuttamisesta seurauksena oleviin varainhoidollisiin tarpeisiin; tämä koskee etenkin varainhoitovuosia 2021–2023. |
| --- | --- |

(2)

Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että vuotuisen ennakkomaksun määrä on vahvistettu erityisen suureksi kun sitä verrataan toimenpideohjelmien toteuttamisesta seurauksena oleviin varainhoidollisiin tarpeisiin; tämä koskee etenkin varainhoitovuosia 2021–2023.

| (3) | Jotta voitaisiin vähentää unionin talousarvioon sisältyviin maksumäärärahoihin kohdistuvaa painetta varainhoitovuosina 2021–2023 ja jotta voitaisiin parantaa maksumäärärahatarpeen ennustettavuutta ja näin osaltaan lisätä budjettisuunnittelun avoimuutta ja maksuprofiilin hallittavuutta, vuotuisen ennakkomaksun määrää olisi pienennettävä edellä mainittujen vuosien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin vähentää unionin talousarvioon sisältyviin maksumäärärahoihin kohdistuvaa painetta varainhoitovuosina 2021–2023 ja jotta voitaisiin parantaa maksumäärärahatarpeen ennustettavuutta ja näin osaltaan lisätä budjettisuunnittelun avoimuutta ja maksuprofiilin hallittavuutta, vuotuisen ennakkomaksun määrää olisi pienennettävä edellä mainittujen vuosien osalta.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1303/2013 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1303/2013 olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 134 artiklan 2 kohta seuraavasti:

| a) | Korvataan viides luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 2020: 3 %”. |
| --- | --- | --- |

a)

Korvataan viides luetelmakohta seuraavasti:

”—

2020: 3 %”.

| b) | Lisätään luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 2021–2023: 1 %

  2 %
  .”[tark. 1] |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään luetelmakohta seuraavasti:

”—

2021–2023: 1 %

  2 %
  .”[tark. 1]

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 45.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

---

| 31.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 116/226 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 116/226

---

P8_TA(2019)0356

Sisärajavalvonnan väliaikainen palauttaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sisärajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavien sääntöjen osalta (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 116/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0571),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan e alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan e alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0326/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Tšekin senaatin, Kreikan parlamentin, Espanjan parlamentin, Ranskan senaatin ja Portugalin parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Tšekin senaatin, Kreikan parlamentin, Espanjan parlamentin, Ranskan senaatin ja Portugalin parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0356/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0356/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Tämä kanta vastaa 29. marraskuuta 2018 hyväksyttyjä tarkistuksia (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0472).

---

P8_TC1-COD(2017)0245

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sisärajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavien sääntöjen osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan e alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (-1) | Unionin tärkeimpiin saavutuksiin kuuluu sellaisen alueen luominen, jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus yli sisärajojen. Tällaisen luottamukseen ja solidaarisuuteen perustuvan alueen normaalin toiminnan ja vahvistamisen olisi oltava unionin ja niiden jäsenvaltioiden yhteinen tavoite, jotka ovat päättäneet osallistua siihen. Lisäksi tarvitaan yhteinen toimintatapa tilanteissa, jotka vaikuttavat vakavasti tämän alueen tai jonkin sen osan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen, mahdollistamaan sisärajavalvonnan väliaikainen palauttaminen poikkeuksellisissa olosuhteissa ja viimeisenä keinona siten, että samalla tehostetaan asianomaisten jäsenvaltioiden yhteistyötä. [tark. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Unionin tärkeimpiin saavutuksiin kuuluu sellaisen alueen luominen, jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus yli sisärajojen. Tällaisen luottamukseen ja solidaarisuuteen perustuvan alueen normaalin toiminnan ja vahvistamisen olisi oltava unionin ja niiden jäsenvaltioiden yhteinen tavoite, jotka ovat päättäneet osallistua siihen. Lisäksi tarvitaan yhteinen toimintatapa tilanteissa, jotka vaikuttavat vakavasti tämän alueen tai jonkin sen osan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen, mahdollistamaan sisärajavalvonnan väliaikainen palauttaminen poikkeuksellisissa olosuhteissa ja viimeisenä keinona siten, että samalla tehostetaan asianomaisten jäsenvaltioiden yhteistyötä. [tark. 1]

| (1) | Rajavalvonnan palauttamisen sisärajoille olisi oltava henkilöiden vapaan liikkuvuuden alueella poikkeuksellinen toimenpide. Sisärajavalvonnan palauttamisesta

  väliaikainen palauttaminen vaikuttaa henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen, joten se
  olisi päätettävä

  palautettava
  ainoastaan viimeisenä keinona, määräajaksi ja siltä osin kuin rajavalvonta on välttämätöntä ja oikeassa suhteessa havaittuun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan vakavaan uhkaan.
  Kaikki tällaiset toimenpiteet olisi peruutettava heti, kun niille ei enää ole perusteita. [tark. 2] |
| --- | --- |

(1)

Rajavalvonnan palauttamisen sisärajoille olisi oltava henkilöiden vapaan liikkuvuuden alueella poikkeuksellinen toimenpide. Sisärajavalvonnan palauttamisesta

  väliaikainen palauttaminen vaikuttaa henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen, joten se
  olisi päätettävä

  palautettava
  ainoastaan viimeisenä keinona, määräajaksi ja siltä osin kuin rajavalvonta on välttämätöntä ja oikeassa suhteessa havaittuun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan vakavaan uhkaan.
  Kaikki tällaiset toimenpiteet olisi peruutettava heti, kun niille ei enää ole perusteita. [tark. 2]

| (1 a) | Muuttoliikkeen ja sen, että suuri määrä kolmansien maiden kansalaisia ylittää unionin ulkorajan, ei sinänsä pitäisi katsoa muodostavan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa. [tark. 3] |
| --- | --- |

(1 a)

Muuttoliikkeen ja sen, että suuri määrä kolmansien maiden kansalaisia ylittää unionin ulkorajan, ei sinänsä pitäisi katsoa muodostavan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa. [tark. 3]

| (2) | Havaittuja vakavia uhkia voidaan torjua erilaisilla toimenpiteillä niiden luonteesta ja laajuudesta riippuen.
  Vaikka onkin selvää, että poliisivaltuudet poikkeavat luonteeltaan ja tarkoitukseltaan rajavalvonnasta,
  henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (2) 23 artiklan mukaisesti jäsenvaltioilla on käytettävissään myös poliisivaltuudet, joita voidaan tietyin ehdoin käyttää raja-alueilla. Tästä annetaan jäsenvaltioille ohjeita komission suosituksessa oikeasuhteisista poliisitarkastuksista ja poliisiyhteistyöstä Schengen-alueella (3). [tark. 4] |
| --- | --- |

(2)

Havaittuja vakavia uhkia voidaan torjua erilaisilla toimenpiteillä niiden luonteesta ja laajuudesta riippuen.
  Vaikka onkin selvää, että poliisivaltuudet poikkeavat luonteeltaan ja tarkoitukseltaan rajavalvonnasta,
  henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (2) 23 artiklan mukaisesti jäsenvaltioilla on käytettävissään myös poliisivaltuudet, joita voidaan tietyin ehdoin käyttää raja-alueilla. Tästä annetaan jäsenvaltioille ohjeita komission suosituksessa oikeasuhteisista poliisitarkastuksista ja poliisiyhteistyöstä Schengen-alueella (3). [tark. 4]

| (2 a) | Jäsenvaltioiden olisi turvauduttava ensisijaisesti vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin ennen sisärajavalvonnan palauttamista. Erityisesti asianomaisten jäsenvaltioiden olisi silloin, kun se on välttämätöntä ja perusteltua, harkittava poliisitarkastusten lisäämistä tai tehostamista alueellaan, myös raja-alueilla ja tärkeimmillä liikenneväylillä, riskinarvioinnin perusteella siten, että taataan, ettei näiden poliisitarkastusten tavoitteena ole rajavalvonta. Nykytekniikka on tärkeässä osassa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuviin uhkiin puuttumisessa. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava, voitaisiinko tilanteeseen puuttua riittävällä tavalla lisäämällä rajat ylittävää operatiivista yhteistyötä sekä poliisin ja tiedustelupalvelujen välistä tiedonvaihtoa koskevaa yhteistyötä. [tark. 5] |
| --- | --- |

(2 a)

Jäsenvaltioiden olisi turvauduttava ensisijaisesti vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin ennen sisärajavalvonnan palauttamista. Erityisesti asianomaisten jäsenvaltioiden olisi silloin, kun se on välttämätöntä ja perusteltua, harkittava poliisitarkastusten lisäämistä tai tehostamista alueellaan, myös raja-alueilla ja tärkeimmillä liikenneväylillä, riskinarvioinnin perusteella siten, että taataan, ettei näiden poliisitarkastusten tavoitteena ole rajavalvonta. Nykytekniikka on tärkeässä osassa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuviin uhkiin puuttumisessa. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava, voitaisiinko tilanteeseen puuttua riittävällä tavalla lisäämällä rajat ylittävää operatiivista yhteistyötä sekä poliisin ja tiedustelupalvelujen välistä tiedonvaihtoa koskevaa yhteistyötä. [tark. 5]

| (3) | Jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu vakava uhka, Schengenin rajasäännöstön III osaston II luvun säännösten mukaan rajavalvonta voidaan väliaikaisesti palauttaa sisärajoille viimeisenä keinona enintään kuuden kuukauden määräajaksi, jos on kyse ennakoitavista tapahtumista (25 artikla), ja enintään kahden kuukauden määräajaksi, jos tilanne edellyttää välittömiä toimia (28 artikla). Nämä aikarajat ovat osoittautuneet riittäviksi sellaisissa vakavissa uhissa, joita liittyy tavallisimpiin ennakoitaviin tapahtumiin, kuten kansainvälisiin urheilutapahtumiin tai korkean tason poliittisiin tapahtumiin. |
| --- | --- |

(3)

Jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu vakava uhka, Schengenin rajasäännöstön III osaston II luvun säännösten mukaan rajavalvonta voidaan väliaikaisesti palauttaa sisärajoille viimeisenä keinona enintään kuuden kuukauden määräajaksi, jos on kyse ennakoitavista tapahtumista (25 artikla), ja enintään kahden kuukauden määräajaksi, jos tilanne edellyttää välittömiä toimia (28 artikla). Nämä aikarajat ovat osoittautuneet riittäviksi sellaisissa vakavissa uhissa, joita liittyy tavallisimpiin ennakoitaviin tapahtumiin, kuten kansainvälisiin urheilutapahtumiin tai korkean tason poliittisiin tapahtumiin.

| (4) | Kokemus on kuitenkin osoittanut, että
  sisärajavalvontaa tarvitsee harvoin palauttaa kahta kuukautta pidemmäksi ajaksi. Ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa
  tietyt yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvat vakavat uhat, jotka ovat olleet perusteena rajavalvonnan

  saattavat kestää tällä hetkellä sisärajavalvonnan
  palauttamiselle, kuten rajat ylittävä terrorismin uhka tai laittomien maahantulijoiden liikkuminen edelleen unionissa tietyissä tilanteissa, saattavat kestää hyvinkin edellä mainittuja ajanjaksoja

  sallittua kuuden kuukauden enimmäiskestoa
  pitempään. Tämän vuoksi on tarpeen ja perusteltua

  välttämätöntä
  mukauttaa rajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavia aikarajoja nykyisiin tarpeisiin mutta varmistaa samalla, että toimenpidettä ei käytetä väärin vaan se pysyy poikkeuksena, jota käytetään ainoastaan viimeisenä keinona. Tämän vuoksi Schengenin rajasäännöstön 25 artiklan nojalla sovellettava yleinen määräaika olisi pidennettävä vuoteen.
  [tark. 6] |
| --- | --- |

(4)

Kokemus on kuitenkin osoittanut, että
  sisärajavalvontaa tarvitsee harvoin palauttaa kahta kuukautta pidemmäksi ajaksi. Ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa
  tietyt yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvat vakavat uhat, jotka ovat olleet perusteena rajavalvonnan

  saattavat kestää tällä hetkellä sisärajavalvonnan
  palauttamiselle, kuten rajat ylittävä terrorismin uhka tai laittomien maahantulijoiden liikkuminen edelleen unionissa tietyissä tilanteissa, saattavat kestää hyvinkin edellä mainittuja ajanjaksoja

  sallittua kuuden kuukauden enimmäiskestoa
  pitempään. Tämän vuoksi on tarpeen ja perusteltua

  välttämätöntä
  mukauttaa rajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sovellettavia aikarajoja nykyisiin tarpeisiin mutta varmistaa samalla, että toimenpidettä ei käytetä väärin vaan se pysyy poikkeuksena, jota käytetään ainoastaan viimeisenä keinona. Tämän vuoksi Schengenin rajasäännöstön 25 artiklan nojalla sovellettava yleinen määräaika olisi pidennettävä vuoteen.
  [tark. 6]

| (4 a) | Poikkeusta henkilöiden vapaan liikkuvuuden perusperiaatteesta olisi tulkittava tiukasti, ja yleisen järjestyksen käsite edellyttää, että on olemassa todellinen, välitön ja riittävän vakava uhka, joka vaikuttaa johonkin yhteiskunnan olennaiseen etuun. [tark. 7] |
| --- | --- |

(4 a)

Poikkeusta henkilöiden vapaan liikkuvuuden perusperiaatteesta olisi tulkittava tiukasti, ja yleisen järjestyksen käsite edellyttää, että on olemassa todellinen, välitön ja riittävän vakava uhka, joka vaikuttaa johonkin yhteiskunnan olennaiseen etuun. [tark. 7]

| (5) | Sen varmistamiseksi, että sisärajatarkastukset
  ovat viimeinen keino ja
  pysyvät poikkeuksena, jäsenvaltioiden olisi toimitettava aiottua rajavalvonnan palauttamista tai jatkamista koskeva riskinarviointi
  , jos rajavalvontaa aiotaan jatkaa kauemmin kuin kaksi kuukautta
  . Riskinarvioinnissa olisi erityisesti arvioitava, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa, osoitettava, että sisärajavalvonnan jatkaminen on ainoa jäljellä oleva

  viimeinen
  keino,
  erityisesti osoittamalla, että vaihtoehtoiset toimenpiteet ovat osoittautuneet tai ne katsotaan riittämättömiksi,
  sekä selitettävä, miten sisärajavalvonta auttaa havaitun uhan torjumisessa. Jos sisärajavalvontaa suoritetaan yli kuusi kuukautta, Riskinarvioinnissa olisi myös jälkikäteen osoitettava palautetun rajavalvonnan teho
  ja vaikuttavuus
  havaitun uhan torjumisessa sekä selostettava yksityiskohtaisesti, miten jokaisen naapurijäsenvaltion, johon rajavalvonnan jatkaminen on vaikuttanut, kanssa on neuvoteltu ja miten ne ovat voineet vaikuttaa vähiten rasitetta aiheuttavien operatiivisten järjestelyjen määrittämiseen.
  Jäsenvaltioiden olisi säilytettävä mahdollisuus turvallisuusluokitella tarvittaessa kaikki toimitetut tiedot tai osa niistä. [tark. 8] |
| --- | --- |

(5)

Sen varmistamiseksi, että sisärajatarkastukset
  ovat viimeinen keino ja
  pysyvät poikkeuksena, jäsenvaltioiden olisi toimitettava aiottua rajavalvonnan palauttamista tai jatkamista koskeva riskinarviointi
  , jos rajavalvontaa aiotaan jatkaa kauemmin kuin kaksi kuukautta
  . Riskinarvioinnissa olisi erityisesti arvioitava, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa, osoitettava, että sisärajavalvonnan jatkaminen on ainoa jäljellä oleva

  viimeinen
  keino,
  erityisesti osoittamalla, että vaihtoehtoiset toimenpiteet ovat osoittautuneet tai ne katsotaan riittämättömiksi,
  sekä selitettävä, miten sisärajavalvonta auttaa havaitun uhan torjumisessa. Jos sisärajavalvontaa suoritetaan yli kuusi kuukautta, Riskinarvioinnissa olisi myös jälkikäteen osoitettava palautetun rajavalvonnan teho
  ja vaikuttavuus
  havaitun uhan torjumisessa sekä selostettava yksityiskohtaisesti, miten jokaisen naapurijäsenvaltion, johon rajavalvonnan jatkaminen on vaikuttanut, kanssa on neuvoteltu ja miten ne ovat voineet vaikuttaa vähiten rasitetta aiheuttavien operatiivisten järjestelyjen määrittämiseen.
  Jäsenvaltioiden olisi säilytettävä mahdollisuus turvallisuusluokitella tarvittaessa kaikki toimitetut tiedot tai osa niistä. [tark. 8]

| (5 a) | Kun ehdotettu sisärajavalvonnan palauttaminen liittyy suunniteltuihin erityistapahtumiin, jotka ovat luonteeltaan ja kestoltaan poikkeuksellisia, kuten urheilutapahtumat, tällaisen valvonnan keston olisi oltava erittäin tarkka ja rajattu ja liityttävä tapahtumaan todelliseen kestoon. [tark. 9] |
| --- | --- |

(5 a)

Kun ehdotettu sisärajavalvonnan palauttaminen liittyy suunniteltuihin erityistapahtumiin, jotka ovat luonteeltaan ja kestoltaan poikkeuksellisia, kuten urheilutapahtumat, tällaisen valvonnan keston olisi oltava erittäin tarkka ja rajattu ja liityttävä tapahtumaan todelliseen kestoon. [tark. 9]

| (6) | Jäsenvaltion toimittaman riskinarvioinnin laatu on hyvin tärkeää arvioitaessa rajavalvonnan aiotun palauttamisen tai jatkamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta. Eurooppalaisen

  Euroopan
  raja- ja merivartioston sekä

  merivartioviraston,
  Europolin
  , Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston ja Euroopan unionin perusoikeusviraston
  olisi osallistuttava
  tähän arviointiin.

  arviointiprosessiin. [tark. 10] |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltion toimittaman riskinarvioinnin laatu on hyvin tärkeää arvioitaessa rajavalvonnan aiotun palauttamisen tai jatkamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta. Eurooppalaisen

  Euroopan
  raja- ja merivartioston sekä

  merivartioviraston,
  Europolin
  , Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston ja Euroopan unionin perusoikeusviraston
  olisi osallistuttava
  tähän arviointiin.

  arviointiprosessiin. [tark. 10]

| (7) | Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 4 kohtaan perustuvaa komission toimivaltaa antaa lausunto olisi muutettava siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden uudet velvoitteet, jotka liittyvät riskinarviointiin ja yhteistyöhön asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Jos sisärajavalvontaa suoritetaan yli kuuden kuukauden ajan, komissio olisi velvoitettava antamaan lausunto. Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 5 kohdassa säädettyä neuvottelumenettelyä olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon
  unionin
  virastojen (Euroopan raja- ja merivartioviraston sekä Europolin) rooli ja painottaa jäsenvaltioiden välisen yhteistyön eri näkökohtien käytännön toteutusta, mukaan lukien tarvittaessa rajan molemmin puolin toteutettavien eri toimenpiteiden koordinointi. [tark. 11] |
| --- | --- |

(7)

Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 4 kohtaan perustuvaa komission toimivaltaa antaa lausunto olisi muutettava siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden uudet velvoitteet, jotka liittyvät riskinarviointiin ja yhteistyöhön asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Jos sisärajavalvontaa suoritetaan yli kuuden kuukauden ajan, komissio olisi velvoitettava antamaan lausunto. Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 5 kohdassa säädettyä neuvottelumenettelyä olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon
  unionin
  virastojen (Euroopan raja- ja merivartioviraston sekä Europolin) rooli ja painottaa jäsenvaltioiden välisen yhteistyön eri näkökohtien käytännön toteutusta, mukaan lukien tarvittaessa rajan molemmin puolin toteutettavien eri toimenpiteiden koordinointi. [tark. 11]

| (8) | Jotta tarkistetut säännöt sopisivat paremmin pitkäaikaisten yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvien vakavien uhkien haasteisiin, olisi säädettävä erityisestä mahdollisuudesta jatkaa sisärajavalvontaa
  poikkeuksellisesti
  pitempään kuin vuoden

  kuuden kuukauden
  ajan. Jatkamisen yhteydessä alueella olisi toteutettava uhan torjumiseksi vastaavantasoisia kansallisia poikkeustoimia, kuten julistettava hätätila. Tämä mahdollisuus ei saisi kuitenkaan missään tapauksessa johtaa väliaikaisen sisärajavalvonnan jatkamiseen kahta

  yhtä
  vuotta pitempään. [tark. 12] |
| --- | --- |

(8)

Jotta tarkistetut säännöt sopisivat paremmin pitkäaikaisten yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvien vakavien uhkien haasteisiin, olisi säädettävä erityisestä mahdollisuudesta jatkaa sisärajavalvontaa
  poikkeuksellisesti
  pitempään kuin vuoden

  kuuden kuukauden
  ajan. Jatkamisen yhteydessä alueella olisi toteutettava uhan torjumiseksi vastaavantasoisia kansallisia poikkeustoimia, kuten julistettava hätätila. Tämä mahdollisuus ei saisi kuitenkaan missään tapauksessa johtaa väliaikaisen sisärajavalvonnan jatkamiseen kahta

  yhtä
  vuotta pitempään. [tark. 12]

| (8 a) | Sisärajavalvonnan palauttamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta olisi punnittava suhteessa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan, joka aiheuttaa tarpeen tällaiseen palauttamiseen, minkä lisäksi olisi myös punnittava vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joita voitaisiin toteuttaa kansallisesti tai unionin tasolla taikka molemmilla, sekä tällaisen valvonnan vaikutusta henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. [tark. 13] |
| --- | --- |

(8 a)

Sisärajavalvonnan palauttamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta olisi punnittava suhteessa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan, joka aiheuttaa tarpeen tällaiseen palauttamiseen, minkä lisäksi olisi myös punnittava vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joita voitaisiin toteuttaa kansallisesti tai unionin tasolla taikka molemmilla, sekä tällaisen valvonnan vaikutusta henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. [tark. 13]

| (9) | Jotta voitaisiin selventää Schengenin rajasäännöstön 29 ja 25 artiklan nojalla sovellettavien aikarajojen suhdetta, 25 artiklan 4 kohdassa olevaa viittausta 29 artiklaan olisi muutettava.
  [tark. 14] |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitaisiin selventää Schengenin rajasäännöstön 29 ja 25 artiklan nojalla sovellettavien aikarajojen suhdetta, 25 artiklan 4 kohdassa olevaa viittausta 29 artiklaan olisi muutettava.
  [tark. 14]

| (10) | Mahdollisuuteen suorittaa väliaikaista sisärajavalvontaa tietyn yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen yli vuoden

  kuuden kuukauden
  ajan kohdistuvan uhan vuoksi olisi sovellettava erityistä menettelyä
  , joka edellyttää neuvoston suositusta
  . [tark. 15] |
| --- | --- |

(10)

Mahdollisuuteen suorittaa väliaikaista sisärajavalvontaa tietyn yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen yli vuoden

  kuuden kuukauden
  ajan kohdistuvan uhan vuoksi olisi sovellettava erityistä menettelyä
  , joka edellyttää neuvoston suositusta
  . [tark. 15]

| (11) | Komission olisi tämän vuoksi annettava lausunto valvonnan jatkamisen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta sekä tarvittaessa yhteistyöstä naapurijäsenvaltioiden kanssa.
  Euroopan parlamentille olisi viipymättä ilmoitettava ehdotetusta jatkamisesta. Jäsenvaltioilla, joihin valvonnan jatkaminen vaikuttaa, olisi oltava mahdollisuus esittää huomautuksia komissiolle ennen kuin tämä antaa lausuntonsa
  . [tark. 16] |
| --- | --- |

(11)

Komission olisi tämän vuoksi annettava lausunto valvonnan jatkamisen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta sekä tarvittaessa yhteistyöstä naapurijäsenvaltioiden kanssa.
  Euroopan parlamentille olisi viipymättä ilmoitettava ehdotetusta jatkamisesta. Jäsenvaltioilla, joihin valvonnan jatkaminen vaikuttaa, olisi oltava mahdollisuus esittää huomautuksia komissiolle ennen kuin tämä antaa lausuntonsa
  . [tark. 16]

| (12) | Ottaen huomioon kyseisten toimenpiteiden luonteen, jolla on yhtymäkohtia kansalliseen täytäntöönpanovaltaan ja lainvalvontavaltaan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan vakavan uhan suhteen, valtuudet antaa suosituksia tässä nimenomaisessa menettelyssä olisi poikkeuksellisesti annettava neuvostolle. |
| --- | --- |

(12)

Ottaen huomioon kyseisten toimenpiteiden luonteen, jolla on yhtymäkohtia kansalliseen täytäntöönpanovaltaan ja lainvalvontavaltaan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan vakavan uhan suhteen, valtuudet antaa suosituksia tässä nimenomaisessa menettelyssä olisi poikkeuksellisesti annettava neuvostolle.

| (13) | Neuvosto voi komission lausunnon huomioon ottaen suositella valvonnan poikkeuksellista jatkamista ja tarvittaessa määrittää

  vahvistaa
  ehdot asianomaisten jäsenvaltioiden yhteistyölle sen varmistamiseksi, että kyseessä on poikkeustoimenpide, jota sovelletaan ainoastaan niin kauan kuin välttämätöntä ja perusteltua, ja että toimenpide on linjassa saman havaitun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan uhan vuoksi alueella toteutettujen kansallisten toimenpiteiden kanssa. Neuvoston suosituksen olisi oltava ennakkoedellytys kaikissa tapauksissa, joissa soveltamista jatketaan yli vuoden

  kuuden kuukauden
  ajan, joten suosituksen olisi oltava luonteeltaan samanlainen kuin 29 artiklassa jo säädetään.
  Neuvoston suositus olisi toimitettava viipymättä Euroopan parlamentille
  . [tark. 17] |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto voi komission lausunnon huomioon ottaen suositella valvonnan poikkeuksellista jatkamista ja tarvittaessa määrittää

  vahvistaa
  ehdot asianomaisten jäsenvaltioiden yhteistyölle sen varmistamiseksi, että kyseessä on poikkeustoimenpide, jota sovelletaan ainoastaan niin kauan kuin välttämätöntä ja perusteltua, ja että toimenpide on linjassa saman havaitun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan uhan vuoksi alueella toteutettujen kansallisten toimenpiteiden kanssa. Neuvoston suosituksen olisi oltava ennakkoedellytys kaikissa tapauksissa, joissa soveltamista jatketaan yli vuoden

  kuuden kuukauden
  ajan, joten suosituksen olisi oltava luonteeltaan samanlainen kuin 29 artiklassa jo säädetään.
  Neuvoston suositus olisi toimitettava viipymättä Euroopan parlamentille
  . [tark. 17]

| (13 a) | Jos poikkeuksellisissa olosuhteissa sisärajavalvonnan puuttuminen vaarantaa koko alueen toiminnan ja tämän takia toteutetaan erityismenettelyn mukaisia toimenpiteitä, näitä toimenpiteitä ei saisi jatkaa asetuksessa (EU) 2016/399 säädettyjen sisärajavalvonnan palauttamiseen tai jatkamiseen liittyvien muiden menettelyjen mukaisilla toimenpiteillä tai yhdistää niihin. [tark. 18] |
| --- | --- |

(13 a)

Jos poikkeuksellisissa olosuhteissa sisärajavalvonnan puuttuminen vaarantaa koko alueen toiminnan ja tämän takia toteutetaan erityismenettelyn mukaisia toimenpiteitä, näitä toimenpiteitä ei saisi jatkaa asetuksessa (EU) 2016/399 säädettyjen sisärajavalvonnan palauttamiseen tai jatkamiseen liittyvien muiden menettelyjen mukaisilla toimenpiteillä tai yhdistää niihin. [tark. 18]

| (13 b) | Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole noudattanut perussopimusten mukaisia velvoitteitaan, sen olisi perussopimusten valvojana, joka valvoo unionin oikeuden soveltamista, toteutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaisesti asianmukaisia toimenpiteitä muun muassa saattamalla asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. [tark. 19] |
| --- | --- |

(13 b)

Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole noudattanut perussopimusten mukaisia velvoitteitaan, sen olisi perussopimusten valvojana, joka valvoo unionin oikeuden soveltamista, toteutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaisesti asianmukaisia toimenpiteitä muun muassa saattamalla asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. [tark. 19]

| (14) | Koska tämän asetuksen tavoitteena on mahdollistaa tietyillä sisärajojen osuuksilla poikkeustapauksissa palautetun rajavalvonnan jatkaminen tarvittavaksi aikaa, jotta jäsenvaltio voi asianmukaisesti reagoida pitkäaikaiseen rajat ylittävään uhkaan, ja täydentää nykyisiä sisärajavalvonnan väliaikaista palauttamista koskevia sääntöjä, jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tavoitetta yksinään, vaan on muutettava unionin tasolla vahvistettuja yhteisiä sääntöjä. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Koska tämän asetuksen tavoitteena on mahdollistaa tietyillä sisärajojen osuuksilla poikkeustapauksissa palautetun rajavalvonnan jatkaminen tarvittavaksi aikaa, jotta jäsenvaltio voi asianmukaisesti reagoida pitkäaikaiseen rajat ylittävään uhkaan, ja täydentää nykyisiä sisärajavalvonnan väliaikaista palauttamista koskevia sääntöjä, jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tavoitetta yksinään, vaan on muutettava unionin tasolla vahvistettuja yhteisiä sääntöjä. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (15) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (16) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (4) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(16)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (4) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (17) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(17)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (18) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (6) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (7) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(18)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (6) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (7) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (19) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(19)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (20) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(20)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (21) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. |
| --- | --- |

(21)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet.

| (22) | Sen vuoksi asetusta (EU) 2016/399 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(22)

Sen vuoksi asetusta (EU) 2016/399 olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2016/399 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 25 artikla seuraavasti:

  ”1.   Jos alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu jäsenvaltiossa vakava uhka, jäsenvaltio voi poikkeuksellisesti palauttaa rajavalvonnan kaikille sisärajoilleen tai niiden tiettyihin osiin rajoitetuksi, enintään 30 vuorokauden ajaksi tai, jos vakava uhka kestää pitempään kuin 30 vuorokautta mutta ei pitempään kuin kuusi kuukautta, sen arvioidun keston ajaksi

  viimeisenä keinona
  . Sisärajoille väliaikaisesti palautetun rajavalvonnan laajuus ja kesto eivät saa ylittää sitä, mikä on uhan vakavuuden vuoksi ehdottoman välttämätöntä.”; [tark. 20]




  2.   Rajavalvonta voidaan palauttaa sisärajoille ainoastaan viimeisenä keinona ja 27, 27 a, 28 ja 29 artiklan mukaisesti. Jäljempänä 26 ja 30 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet on otettava huomioon kussakin tapauksessa, jossa 27, 27 a, 28 tai 29 artiklan nojalla harkitaan päätöstä rajavalvonnan palauttamisesta sisärajoille.
  [tark. 21]




  3.   Jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka jatkuu asianomaisessa jäsenvaltiossa pitempään kuin tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn ajan, kyseinen jäsenvaltio voi pidentää rajavalvontaa sisärajoillaan 26 artiklassa säädetyt arviointiperusteet huomioon ottaen ja 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen vakavan uhan ennakoitavaa kestoa vastaavilla, uusittavissa olevilla enintään kuuden kuukauden ajanjaksoilla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen syiden perusteella ja ottaen huomioon mahdolliset uudet tekijät.
  [tark. 22 ja 52]




  4.   Kokonaisajanjakso, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna sisärajoille, myös tämän artiklan 3 kohdan mukaisten jatkamisten perusteella, ei saa ylittää yhtä vuotta.


  Kokonaisajanjaksoa voidaan jatkaa 27 a artiklassa tarkoitetuissa poikkeustapauksissa edelleen kahden vuoden enimmäiskestoon saakka mainitun artiklan mukaisesti.


  Kokonaisajanjaksoa voidaan jatkaa 29 artiklassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa enintään kahdella vuodella mainitun artiklan 1 kohdan mukaisesti.”
  [tark. 23] |
| --- | --- |

1)

Korvataan 25 artikla seuraavasti:

”1.   Jos alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu jäsenvaltiossa vakava uhka, jäsenvaltio voi poikkeuksellisesti palauttaa rajavalvonnan kaikille sisärajoilleen tai niiden tiettyihin osiin rajoitetuksi, enintään 30 vuorokauden ajaksi tai, jos vakava uhka kestää pitempään kuin 30 vuorokautta mutta ei pitempään kuin kuusi kuukautta, sen arvioidun keston ajaksi

  viimeisenä keinona
  . Sisärajoille väliaikaisesti palautetun rajavalvonnan laajuus ja kesto eivät saa ylittää sitä, mikä on uhan vakavuuden vuoksi ehdottoman välttämätöntä.”; [tark. 20]

2.   Rajavalvonta voidaan palauttaa sisärajoille ainoastaan viimeisenä keinona ja 27, 27 a, 28 ja 29 artiklan mukaisesti. Jäljempänä 26 ja 30 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet on otettava huomioon kussakin tapauksessa, jossa 27, 27 a, 28 tai 29 artiklan nojalla harkitaan päätöstä rajavalvonnan palauttamisesta sisärajoille.
  [tark. 21]

3.   Jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka jatkuu asianomaisessa jäsenvaltiossa pitempään kuin tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn ajan, kyseinen jäsenvaltio voi pidentää rajavalvontaa sisärajoillaan 26 artiklassa säädetyt arviointiperusteet huomioon ottaen ja 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen vakavan uhan ennakoitavaa kestoa vastaavilla, uusittavissa olevilla enintään kuuden kuukauden ajanjaksoilla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen syiden perusteella ja ottaen huomioon mahdolliset uudet tekijät.
  [tark. 22 ja 52]

4.   Kokonaisajanjakso, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna sisärajoille, myös tämän artiklan 3 kohdan mukaisten jatkamisten perusteella, ei saa ylittää yhtä vuotta.

Kokonaisajanjaksoa voidaan jatkaa 27 a artiklassa tarkoitetuissa poikkeustapauksissa edelleen kahden vuoden enimmäiskestoon saakka mainitun artiklan mukaisesti.

Kokonaisajanjaksoa voidaan jatkaa 29 artiklassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa enintään kahdella vuodella mainitun artiklan 1 kohdan mukaisesti.”
  [tark. 23]

| 1 a) | Korvataan 26 artikla seuraavasti:





  ”26 artikla




  Perusteet rajavalvonnan väliaikaiselle palauttamiselle sisärajoille




  Ennen kuin jäsenvaltio päättää viimeisenä keinona palauttaa rajavalvonnan väliaikaisesti sen yhdelle tai useammalle sisärajalle tai sisärajan osalle taikka päättää jatkaa tällaista väliaikaista palauttamista, sen on arvioitava










  a) | voidaanko pitää todennäköisenä, että rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille lieventää riittävästi yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa; |
| --- | --- | --- |

1 a)

1 a)

Korvataan 26 artikla seuraavasti:

Korvataan 26 artikla seuraavasti:

”26 artikla

Perusteet rajavalvonnan väliaikaiselle palauttamiselle sisärajoille

Ennen kuin jäsenvaltio päättää viimeisenä keinona palauttaa rajavalvonnan väliaikaisesti sen yhdelle tai useammalle sisärajalle tai sisärajan osalle taikka päättää jatkaa tällaista väliaikaista palauttamista, sen on arvioitava

a)

voidaanko pitää todennäköisenä, että rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille lieventää riittävästi yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa;

| b) | voidaanko pitää todennäköisenä, että muut toimenpiteet kuin rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille, kuten tehostettu rajat ylittävä poliisiyhteistyö tai tehostetut poliisitarkastukset, lieventävät riittävästi yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa; |
| --- | --- |

b)

voidaanko pitää todennäköisenä, että muut toimenpiteet kuin rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille, kuten tehostettu rajat ylittävä poliisiyhteistyö tai tehostetut poliisitarkastukset, lieventävät riittävästi yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa;

| c) | onko rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille oikeassa suhteessa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan, ottaen erityisesti huomioon seuraavat seikat:










  i) | mahdollisten uhkien todennäköinen vaikutus yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen, myös terroritekojen tai -uhkien sekä järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamien uhkien seurauksena; ja |
| --- | --- | --- |

c)

onko rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille oikeassa suhteessa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan, ottaen erityisesti huomioon seuraavat seikat:

i)

mahdollisten uhkien todennäköinen vaikutus yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen, myös terroritekojen tai -uhkien sekä järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamien uhkien seurauksena; ja

| ii) | rajavalvonnan väliaikaisen palauttamisen sisärajoille todennäköinen vaikutus henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. |
| --- | --- |

ii)

rajavalvonnan väliaikaisen palauttamisen sisärajoille todennäköinen vaikutus henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa.

Jos jäsenvaltio ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti arvioi, että rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille todennäköisesti ei lievennä riittävästi yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa, se ei palauta sisärajavalvontaa.

Jos jäsenvaltio ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti arvioi, että muut toimenpiteet kuin rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille todennäköisesti lieventävät riittävästi yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa, se ei palauta tai jatka sisärajavalvontaa vaan toteuttaa kyseiset muut toimenpiteet.

Jos jäsenvaltio ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti arvioi, että ehdotettu sisärajavalvonnan väliaikainen palauttaminen ei ole oikeassa suhteessa uhkaan, se ei palauta tai jatka sisärajavalvontaa.” [tark. 24]

| 2) | Muutetaan 27 artikla seuraavasti:








  -i) | korvataan otsikko seuraavasti:




  ”Menettely rajavalvonnan väliaikaiseksi palauttamiseksi sisärajoille, kun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu ennakoitava vakava uhka”; [tark. 25] |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 27 artikla seuraavasti:

-i)

-i)

korvataan otsikko seuraavasti:

korvataan otsikko seuraavasti:

”Menettely rajavalvonnan väliaikaiseksi palauttamiseksi sisärajoille, kun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu ennakoitava vakava uhka”; [tark. 25]

”Menettely rajavalvonnan väliaikaiseksi palauttamiseksi sisärajoille, kun yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu ennakoitava vakava uhka”;

| -i a) | lisätään ennen 1 kohtaa uusi kohta seuraavasti:





  ”-1.
     
  Jos alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu jäsenvaltiossa vakava uhka, jäsenvaltio voi viimeisenä keinona ja 26 artiklassa säädettyjen arviointiperusteiden täyttyessä palauttaa rajavalvonnan kaikille sisärajoilleen tai niiden tiettyihin osiin rajoitetuksi, enintään 30 vuorokauden ajaksi tai, jos vakava uhka kestää pitempään kuin 30 vuorokautta, sen arvioidun keston ajaksi mutta ei missään tilanteessa kahta kuukautta pidemmäksi ajaksi.”; [tark. 26] |
| --- | --- |

-i a)

-i a)

lisätään ennen 1 kohtaa uusi kohta seuraavasti:

lisätään ennen 1 kohtaa uusi kohta seuraavasti:

”-1.
     
  Jos alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu jäsenvaltiossa vakava uhka, jäsenvaltio voi viimeisenä keinona ja 26 artiklassa säädettyjen arviointiperusteiden täyttyessä palauttaa rajavalvonnan kaikille sisärajoilleen tai niiden tiettyihin osiin rajoitetuksi, enintään 30 vuorokauden ajaksi tai, jos vakava uhka kestää pitempään kuin 30 vuorokautta, sen arvioidun keston ajaksi mutta ei missään tilanteessa kahta kuukautta pidemmäksi ajaksi.”; [tark. 26]

| -i b) | korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:





  ”1.
     
  Sovellettaessa - 1 kohtaa asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään neljä viikkoa ennen suunniteltua palauttamista tai tätä lyhyemmän ajan kuluessa, jos rajavalvonnan sisärajoille palauttamisen tarpeen aiheuttavat olosuhteet ovat käyneet ilmi alle neljä viikkoa ennen suunniteltua palauttamista. Jäsenvaltion on annettava tässä yhteydessä seuraavat tiedot:”; [tark. 27] |
| --- | --- |

-i b)

-i b)

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.
     
  Sovellettaessa - 1 kohtaa asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään neljä viikkoa ennen suunniteltua palauttamista tai tätä lyhyemmän ajan kuluessa, jos rajavalvonnan sisärajoille palauttamisen tarpeen aiheuttavat olosuhteet ovat käyneet ilmi alle neljä viikkoa ennen suunniteltua palauttamista. Jäsenvaltion on annettava tässä yhteydessä seuraavat tiedot:”; [tark. 27]

| i) | Lisätään 1 kohtaan aa alakohta seuraavasti:








  ”aa) | riskinarviointi, jossa arvioidaan, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa, osoitetaan, että rajavalvonnan jatkamista käytetään viimeisenä keinona, sekä selitetään, miten sisärajavalvonta auttaa havaitun uhan torjumisessa. Jos rajavalvonta on jo ollut palautettuna yli kuusi kuukautta, riskinarvioinnissa on myös selitettävä, miten aiempi rajavalvonnan palauttaminen on auttanut havaitun uhan lievittämisessä.

  Riskinarvioinnin on myös sisällettävä yksityiskohtainen kertomus koordinoinnista asianomaisen jäsenvaltion sekä sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden välillä, jonka/joiden kanssa se jakaa sisärajan, jolla rajavalvontaa on suoritettu.
  Komissio toimittaa riskinarvioinnin tarvittaessa Euroopan raja- ja merivartiovirastolle ja Europolille;”
  [tark. 28 ja 57] |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Lisätään 1 kohtaan aa alakohta seuraavasti:

Lisätään 1 kohtaan aa alakohta seuraavasti:

”aa)

”aa)

riskinarviointi, jossa arvioidaan, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa, osoitetaan, että rajavalvonnan jatkamista käytetään viimeisenä keinona, sekä selitetään, miten sisärajavalvonta auttaa havaitun uhan torjumisessa. Jos rajavalvonta on jo ollut palautettuna yli kuusi kuukautta, riskinarvioinnissa on myös selitettävä, miten aiempi rajavalvonnan palauttaminen on auttanut havaitun uhan lievittämisessä.

riskinarviointi, jossa arvioidaan, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa, osoitetaan, että rajavalvonnan jatkamista käytetään viimeisenä keinona, sekä selitetään, miten sisärajavalvonta auttaa havaitun uhan torjumisessa. Jos rajavalvonta on jo ollut palautettuna yli kuusi kuukautta, riskinarvioinnissa on myös selitettävä, miten aiempi rajavalvonnan palauttaminen on auttanut havaitun uhan lievittämisessä.

Riskinarvioinnin on myös sisällettävä yksityiskohtainen kertomus koordinoinnista asianomaisen jäsenvaltion sekä sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden välillä, jonka/joiden kanssa se jakaa sisärajan, jolla rajavalvontaa on suoritettu.

Komissio toimittaa riskinarvioinnin tarvittaessa Euroopan raja- ja merivartiovirastolle ja Europolille;”

[tark. 28 ja 57]

| i a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”a b) | jäsenvaltion yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan uhan vuoksi toteuttamat tai suunnittelemat muut toimenpiteet kuin ehdotettu palauttaminen sekä näyttöön perustuva syy siihen, että vaihtoehtoiset toimenpiteet, kuten tehostettu rajat ylittävä poliisiyhteistyö tai tehostetut poliisitarkastukset, katsottiin riittämättömiksi;”; [tark. 29] |
| --- | --- | --- |

i a)

i a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”a b)

”a b)

jäsenvaltion yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan uhan vuoksi toteuttamat tai suunnittelemat muut toimenpiteet kuin ehdotettu palauttaminen sekä näyttöön perustuva syy siihen, että vaihtoehtoiset toimenpiteet, kuten tehostettu rajat ylittävä poliisiyhteistyö tai tehostetut poliisitarkastukset, katsottiin riittämättömiksi;”; [tark. 29]

jäsenvaltion yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan uhan vuoksi toteuttamat tai suunnittelemat muut toimenpiteet kuin ehdotettu palauttaminen sekä näyttöön perustuva syy siihen, että vaihtoehtoiset toimenpiteet, kuten tehostettu rajat ylittävä poliisiyhteistyö tai tehostetut poliisitarkastukset, katsottiin riittämättömiksi;”;

| ii) | korvataan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | tarvittaessa toimenpiteet, jotka muiden jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa, kuten on sovittu ennen rajavalvonnan väliaikaista palauttamista kyseisille sisärajoille.”; [tark. 30
  (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)] |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

tarvittaessa toimenpiteet, jotka muiden jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa, kuten on sovittu ennen rajavalvonnan väliaikaista palauttamista kyseisille sisärajoille.”; [tark. 30
  (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)]

[tark. 30

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

| iii) | korvataan 1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:
  ”Komissio voi tarvittaessa pyytää asianomaiselta jäsenvaltiolta tai asianomaisilta jäsenvaltioilta lisätietoja, mukaan lukien yhteistyöstä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joihin suunniteltu rajavalvonnan
  palauttaminen tai
  jatkaminen sisärajoilla vaikuttaa, sekä lisätietoja sen arvioimiseksi, käytetäänkö toimenpidettä viimeisenä keinona.”; [tark. 31] |
| --- | --- |

iii)

korvataan 1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Komissio voi tarvittaessa pyytää asianomaiselta jäsenvaltiolta tai asianomaisilta jäsenvaltioilta lisätietoja, mukaan lukien yhteistyöstä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joihin suunniteltu rajavalvonnan
  palauttaminen tai
  jatkaminen sisärajoilla vaikuttaa, sekä lisätietoja sen arvioimiseksi, käytetäänkö toimenpidettä viimeisenä keinona.”; [tark. 31]

palauttaminen tai

[tark. 31]

| iii a) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:





  ”1 a.
     
  Jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka jatkuu asianomaisessa jäsenvaltiossa pitempään kuin kaksi kuukautta, kyseinen jäsenvaltio voi pidentää rajavalvontaa sisärajoillaan 26 artiklassa säädetyt arviointiperusteet huomioon ottaen vakavan uhan ennakoitavaa kestoa vastaavan ajan, joka ei missään tilanteessa saa ylittää neljää kuukautta, tämän artiklan - 1 kohdassa tarkoitettujen syiden perusteella ja ottaen huomioon mahdolliset uudet tekijät. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa.”; [tark. 32] |
| --- | --- |

iii a)

iii a)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka jatkuu asianomaisessa jäsenvaltiossa pitempään kuin kaksi kuukautta, kyseinen jäsenvaltio voi pidentää rajavalvontaa sisärajoillaan 26 artiklassa säädetyt arviointiperusteet huomioon ottaen vakavan uhan ennakoitavaa kestoa vastaavan ajan, joka ei missään tilanteessa saa ylittää neljää kuukautta, tämän artiklan - 1 kohdassa tarkoitettujen syiden perusteella ja ottaen huomioon mahdolliset uudet tekijät. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa.”; [tark. 32]

| iii b) | lisätään 1 b kohta seuraavasti:





  ”1 b.
     
  Sovellettaessa 1 a kohtaa asianomaisen jäsenvaltion on 1 kohdassa säädettyjen tietojen lisäksi toimitettava riskinarviointi, jossa










  i) | arvioidaan, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa; |
| --- | --- | --- |

iii b)

iii b)

lisätään 1 b kohta seuraavasti:

lisätään 1 b kohta seuraavasti:

”1 b.
     
  Sovellettaessa 1 a kohtaa asianomaisen jäsenvaltion on 1 kohdassa säädettyjen tietojen lisäksi toimitettava riskinarviointi, jossa

i)

arvioidaan, miten kauan havaitun uhan odotetaan kestävän ja mihin sisärajojen osiin se vaikuttaa;

| ii) | esitellään vaihtoehtoiset toimet tai toimenpiteet, joita on jo toteutettu havaitun uhan torjumiseksi; |
| --- | --- |

ii)

esitellään vaihtoehtoiset toimet tai toimenpiteet, joita on jo toteutettu havaitun uhan torjumiseksi;

| iii) | selitetään, miksi ii alakohdassa tarkoitetuilla vaihtoehtoisilla toimilla tai toimenpiteillä ei lievennetty riittävästi havaittua uhkaa; |
| --- | --- |

iii)

selitetään, miksi ii alakohdassa tarkoitetuilla vaihtoehtoisilla toimilla tai toimenpiteillä ei lievennetty riittävästi havaittua uhkaa;

| iv) | osoitetaan, että rajavalvonnan jatkaminen on viimeinen keino; ja |
| --- | --- |

iv)

osoitetaan, että rajavalvonnan jatkaminen on viimeinen keino; ja

| v) | selitetään, kuinka rajavalvonta auttaisi paremmin havaitun uhan torjumisessa. |
| --- | --- |

v)

selitetään, kuinka rajavalvonta auttaisi paremmin havaitun uhan torjumisessa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun riskinarvioinnin on myös sisällettävä yksityiskohtainen kertomus asianomaisen jäsenvaltion yhteistyöstä sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden kanssa, johon/joihin rajavalvonnan palauttaminen suoraan vaikuttaa, mukaan lukien ne jäsenvaltiot, joiden kanssa kyseinen jäsenvaltio jakaa sisärajan, jolla rajavalvontaa suoritetaan.

Komissio toimittaa riskinarvioinnin virastolle ja Europolille ja voi tarvittaessa pyytää niiden näkemyksiä asiasta.

Siirretään komissiolle valta antaa 37 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla riskinarvioinnissa käytettävät menetelmät.”; [tark. 33]

| iii c) | korvataan 2 kohta seuraavasti:





  ”2.
     
  Edellä 1 ja 1 b kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, kun ne toimitetaan muille jäsenvaltioille ja komissiolle mainittujen kohtien nojalla.”; [tark. 34] |
| --- | --- |

iii c)

iii c)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Edellä 1 ja 1 b kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, kun ne toimitetaan muille jäsenvaltioille ja komissiolle mainittujen kohtien nojalla.”; [tark. 34]

| iii d) | korvataan 3 kohta seuraavasti:





  ”3.
     
  Jäsenvaltio, joka toimittaa ilmoituksen, voi kansallista lainsäädäntöä noudattaen tarvittaessa turvallisuusluokitella osia 1 ja 1 b kohdassa tarkoitetuista tiedoista. Tällainen turvallisuusluokittelu ei estä jäsenvaltioita, joihin rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoilla vaikuttaa, saamasta tietoja asianmukaisia ja suojattuja poliisiyhteistyön kanavia käyttäen, eikä se estä komissiota antamasta tietoja Euroopan parlamentin saataville. Tämän artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille toimitettujen tietojen ja asiakirjojen lähettämisessä ja käsittelyssä on noudatettava Euroopan parlamentin ja komission välillä sovellettavia sääntöjä luottamuksellisten tietojen toimittamisesta ja käsittelystä.”; [tark. 35] |
| --- | --- |

iii d)

iii d)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Jäsenvaltio, joka toimittaa ilmoituksen, voi kansallista lainsäädäntöä noudattaen tarvittaessa turvallisuusluokitella osia 1 ja 1 b kohdassa tarkoitetuista tiedoista. Tällainen turvallisuusluokittelu ei estä jäsenvaltioita, joihin rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoilla vaikuttaa, saamasta tietoja asianmukaisia ja suojattuja poliisiyhteistyön kanavia käyttäen, eikä se estä komissiota antamasta tietoja Euroopan parlamentin saataville. Tämän artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille toimitettujen tietojen ja asiakirjojen lähettämisessä ja käsittelyssä on noudatettava Euroopan parlamentin ja komission välillä sovellettavia sääntöjä luottamuksellisten tietojen toimittamisesta ja käsittelystä.”; [tark. 35]

| iv) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Asianomaisen jäsenvaltion tehtyä 1
  ja 1 a
  kohdan mukaisen ilmoituksen komissio tai jokin muu jäsenvaltio voi antaa asiasta lausunnon 5 kohdan mukaisia neuvotteluja varten, tämän kuitenkaan rajoittamatta SEUT 72 artiklan soveltamista. [tark. 36]

  Jos komissio
  ilmoitukseen sisältyvien tietojen tai saamiensa lisätietojen perusteella
  epäilee sisärajavalvonnan suunnitellun palauttamisen tarpeellisuutta tai oikeasuhteisuutta, tai jos se katsoo, että ilmoituksen jostakin näkökohdasta olisi asianmukaista neuvotella, se antaa asiasta
  viipymättä
  lausunnon.”; [tark. 37]


  Jos rajavalvonta sisärajoilla on jo ollut palautettuna kuuden kuukauden ajan, komissio antaa asiasta lausunnon.”
  [tark. 38] |
| --- | --- |

iv)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Asianomaisen jäsenvaltion tehtyä 1
  ja 1 a
  kohdan mukaisen ilmoituksen komissio tai jokin muu jäsenvaltio voi antaa asiasta lausunnon 5 kohdan mukaisia neuvotteluja varten, tämän kuitenkaan rajoittamatta SEUT 72 artiklan soveltamista. [tark. 36]

Jos komissio
  ilmoitukseen sisältyvien tietojen tai saamiensa lisätietojen perusteella
  epäilee sisärajavalvonnan suunnitellun palauttamisen tarpeellisuutta tai oikeasuhteisuutta, tai jos se katsoo, että ilmoituksen jostakin näkökohdasta olisi asianmukaista neuvotella, se antaa asiasta
  viipymättä
  lausunnon.”; [tark. 37]

Jos rajavalvonta sisärajoilla on jo ollut palautettuna kuuden kuukauden ajan, komissio antaa asiasta lausunnon.”
  [tark. 38]

| v) | korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”Edellä 1
  ja 1 b
  kohdassa tarkoitetuista tiedoista ja 4 kohdassa tarkoitetusta komission tai jäsenvaltion lausunnosta on neuvoteltava komission johdolla. Neuvotteluihin kuuluu tarpeen mukaan yhteisiä kokouksia, joihin osallistuvat jäsenvaltio, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista sisärajoille, muut jäsenvaltiot, etenkin jäsenvaltiot, joihin kyseiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, sekä asiaankuuluvat virastot. Neuvotteluissa tarkastellaan aiottujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta, havaittua yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa sekä tapoja varmistaa keskinäisen yhteistyön toteutuminen jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltion, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista tai jatkamista sisärajoilla, on otettava rajatarkastuksia suorittaessaan kaikin tavoin huomioon neuvottelujen tulokset.









  i) | yhteisiä kokouksia rajavalvonnan palauttamista sisärajoille suunnittelevan jäsenvaltion, muiden jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joihin tällaiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, ja komission kesken, jotta tarvittaessa voidaan järjestää jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä ja arvioida toimenpiteiden oikeasuhteisuutta niihin tapahtumiin nähden, jotka antavat aihetta rajavalvonnan palauttamiseen, mahdolliset vaihtoehtoiset toimenpiteet mukaan lukien, sekä yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan nähden; |
| --- | --- | --- |

v)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”Edellä 1
  ja 1 b
  kohdassa tarkoitetuista tiedoista ja 4 kohdassa tarkoitetusta komission tai jäsenvaltion lausunnosta on neuvoteltava komission johdolla. Neuvotteluihin kuuluu tarpeen mukaan yhteisiä kokouksia, joihin osallistuvat jäsenvaltio, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista sisärajoille, muut jäsenvaltiot, etenkin jäsenvaltiot, joihin kyseiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, sekä asiaankuuluvat virastot. Neuvotteluissa tarkastellaan aiottujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta, havaittua yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa sekä tapoja varmistaa keskinäisen yhteistyön toteutuminen jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltion, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista tai jatkamista sisärajoilla, on otettava rajatarkastuksia suorittaessaan kaikin tavoin huomioon neuvottelujen tulokset.

ja 1 b

komission johdolla

tarpeen mukaan yhteisiä kokouksia, joihin osallistuvat jäsenvaltio, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista sisärajoille, muut jäsenvaltiot, etenkin jäsenvaltiot, joihin kyseiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, sekä asiaankuuluvat virastot. Neuvotteluissa tarkastellaan aiottujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta, havaittua yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa sekä tapoja varmistaa keskinäisen yhteistyön toteutuminen jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltion, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista tai jatkamista sisärajoilla, on otettava rajatarkastuksia suorittaessaan kaikin tavoin huomioon neuvottelujen tulokset.

i)

i)

yhteisiä kokouksia rajavalvonnan palauttamista sisärajoille suunnittelevan jäsenvaltion, muiden jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joihin tällaiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, ja komission kesken, jotta tarvittaessa voidaan järjestää jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä ja arvioida toimenpiteiden oikeasuhteisuutta niihin tapahtumiin nähden, jotka antavat aihetta rajavalvonnan palauttamiseen, mahdolliset vaihtoehtoiset toimenpiteet mukaan lukien, sekä yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan nähden;

yhteisiä kokouksia rajavalvonnan palauttamista sisärajoille suunnittelevan jäsenvaltion, muiden jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joihin tällaiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, ja komission kesken, jotta tarvittaessa voidaan järjestää jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä ja arvioida toimenpiteiden oikeasuhteisuutta niihin tapahtumiin nähden, jotka antavat aihetta rajavalvonnan palauttamiseen, mahdolliset vaihtoehtoiset toimenpiteet mukaan lukien, sekä yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan uhkaan nähden;

| ii) | komission tarpeen mukaan tekemiä, ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä kyseessä oleville sisärajoille, tarvittaessa jäsenvaltioiden ja viraston, Europolin tai minkä tahansa muun asian kannalta merkityksellisen unionin elimen, toimiston tai viraston asiantuntijoiden tuella, jotta voidaan arvioida rajavalvonnan tehokkuutta kyseisillä sisärajoilla ja tämän asetuksen noudattamista; raportit tällaisista ennalta ilmoittamattomista tarkastuskäynneistä toimitetaan Euroopan parlamentille.
  ”[tark. 39] |
| --- | --- |

ii)

ii)

komission tarpeen mukaan tekemiä, ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä kyseessä oleville sisärajoille, tarvittaessa jäsenvaltioiden ja viraston, Europolin tai minkä tahansa muun asian kannalta merkityksellisen unionin elimen, toimiston tai viraston asiantuntijoiden tuella, jotta voidaan arvioida rajavalvonnan tehokkuutta kyseisillä sisärajoilla ja tämän asetuksen noudattamista; raportit tällaisista ennalta ilmoittamattomista tarkastuskäynneistä toimitetaan Euroopan parlamentille.
  ”[tark. 39]

komission tarpeen mukaan tekemiä, ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä kyseessä oleville sisärajoille, tarvittaessa jäsenvaltioiden ja viraston, Europolin tai minkä tahansa muun asian kannalta merkityksellisen unionin elimen, toimiston tai viraston asiantuntijoiden tuella, jotta voidaan arvioida rajavalvonnan tehokkuutta kyseisillä sisärajoilla ja tämän asetuksen noudattamista; raportit tällaisista ennalta ilmoittamattomista tarkastuskäynneistä toimitetaan Euroopan parlamentille.

[tark. 39]

| 3) | Lisätään uusi 27 a artikla seuraavasti:
  Erityismenettely tilanteessa, jossa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka kestää yli vuoden

  kuusi kuukautta [tark. 40]


  ”1.   Poikkeustapauksissa

  Poikkeuksellisissa olosuhteissa
  , joissa jäsenvaltiolla on vastassaan sama vakava yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva uhka pidempään kuin 25 
  27
   artiklan 4 kohdan

  1 a kohdassa
  ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettu ajanjakso, ja jos sen alueella on toteutettu tämän uhan torjumiseksi vastaavantasoisia kansallisia poikkeustoimia, tämän uhan vuoksi väliaikaisesti palautettua rajavalvontaa voidaan edelleen jatkaa tämän artiklan mukaisesti. [tark. 41]



  2.   Jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään kuusi

  kolme
  viikkoa ennen 25 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä virkkeessä

  27 artiklan 1 a kohdassa
  tarkoitetun ajanjakson päättymistä suunnittelevansa uutta pidennystä tässä artiklassa säädetyn erityismenettelyn mukaisesti.
  Tämän
  ilmoituksen on sisällettävä
  kaikki
  27 artiklan 1
  ja 1 b
   kohdan a–e alakohdassa

  nojalla
  vaaditut tiedot. Edellä olevan 27 artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan. [tark. 42]



  3.   Komissio antaa asiasta lausunnon
  siitä, täyttääkö ehdotettu jatkaminen 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset ja onko se tarpeellinen ja oikeasuhteinen
  .
  Jäsenvaltiot, joihin ehdotettu jatkaminen vaikuttaa, voivat esittää huomautuksia komissiolle ennen kuin tämä antaa kyseisen lausunnon
  . [tark. 43]



  4.   
  Kun
  neuvosto voi

  on ottanut huomioon
  komission lausunnon asianmukaisesti huomioon ottaen

  , se voi viimeisenä keinona
  suositella, että asianomainen jäsenvaltio päättää edelleen jatkaa rajavalvontaa sisärajoilla

  sisärajoillaan
  enintään kuuden kuukauden ajan. Tätä ajanjaksoa voidaan jatkaa enintään kolme kertaa enintään kuuden kuukauden ajaksi. Neuvosto ilmoittaa suosituksessaan ainakin 27 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa

  ja 1 b kohdassa
  tarkoitetut tiedot. Tarvittaessa se määrittelee

  ja vahvistaa
  ehdot kyseisten jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle.”[tark. 44] |
| --- | --- |

3)

Lisätään uusi 27 a artikla seuraavasti:

Erityismenettely tilanteessa, jossa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka kestää yli vuoden

  kuusi kuukautta [tark. 40]

vuoden

kuusi kuukautta

”1.   Poikkeustapauksissa

  Poikkeuksellisissa olosuhteissa
  , joissa jäsenvaltiolla on vastassaan sama vakava yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva uhka pidempään kuin 25 
  27
   artiklan 4 kohdan

  1 a kohdassa
  ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettu ajanjakso, ja jos sen alueella on toteutettu tämän uhan torjumiseksi vastaavantasoisia kansallisia poikkeustoimia, tämän uhan vuoksi väliaikaisesti palautettua rajavalvontaa voidaan edelleen jatkaa tämän artiklan mukaisesti. [tark. 41]

2.   Jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään kuusi

  kolme
  viikkoa ennen 25 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä virkkeessä

  27 artiklan 1 a kohdassa
  tarkoitetun ajanjakson päättymistä suunnittelevansa uutta pidennystä tässä artiklassa säädetyn erityismenettelyn mukaisesti.
  Tämän
  ilmoituksen on sisällettävä
  kaikki
  27 artiklan 1
  ja 1 b
   kohdan a–e alakohdassa

  nojalla
  vaaditut tiedot. Edellä olevan 27 artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan. [tark. 42]

3.   Komissio antaa asiasta lausunnon
  siitä, täyttääkö ehdotettu jatkaminen 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset ja onko se tarpeellinen ja oikeasuhteinen
  .
  Jäsenvaltiot, joihin ehdotettu jatkaminen vaikuttaa, voivat esittää huomautuksia komissiolle ennen kuin tämä antaa kyseisen lausunnon
  . [tark. 43]

4.   
  Kun
  neuvosto voi

  on ottanut huomioon
  komission lausunnon asianmukaisesti huomioon ottaen

  , se voi viimeisenä keinona
  suositella, että asianomainen jäsenvaltio päättää edelleen jatkaa rajavalvontaa sisärajoilla

  sisärajoillaan
  enintään kuuden kuukauden ajan. Tätä ajanjaksoa voidaan jatkaa enintään kolme kertaa enintään kuuden kuukauden ajaksi. Neuvosto ilmoittaa suosituksessaan ainakin 27 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa

  ja 1 b kohdassa
  tarkoitetut tiedot. Tarvittaessa se määrittelee

  ja vahvistaa
  ehdot kyseisten jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle.”[tark. 44]

| 3 a) | Korvataan 28 artiklan 4 kohta seuraavasti:





  ”4.
     
  Kokonaisajanjakso, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna sisärajoille tämän artiklan 1 kohdan mukaisen alkuperäisen ajanjakson ja tämän artiklan 3 kohdan mukaisten jatkamisten perusteella, ei saa ylittää kahta kuukautta.” [tark. 45 ja 66] |
| --- | --- |

3 a)

3 a)

Korvataan 28 artiklan 4 kohta seuraavasti:

Korvataan 28 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Kokonaisajanjakso, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna sisärajoille tämän artiklan 1 kohdan mukaisen alkuperäisen ajanjakson ja tämän artiklan 3 kohdan mukaisten jatkamisten perusteella, ei saa ylittää kahta kuukautta.” [tark. 45 ja 66]

| 3 b) | Lisätään uusi artikla seuraavasti:





  ”28 a artikla




  Sen ajanjakson laskeminen, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna tai sitä jatketaan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan ennakoitavan uhan vuoksi, tilanteessa, jossa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka kestää yli kuusi kuukautta, ja välittömiä toimia edellyttävissä tapauksissa




  Kaikki tapaukset, joissa rajavalvonta palautetaan sisärajoille tai sitä jatketaan ennen ... päivää ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä], on otettava huomioon laskettaessa 27 artiklassa, 27 a artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitettuja ajanjaksoja.” [tark. 46] |
| --- | --- |

3 b)

3 b)

Lisätään uusi artikla seuraavasti:

Lisätään uusi artikla seuraavasti:

”28 a artikla

Sen ajanjakson laskeminen, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna tai sitä jatketaan yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan ennakoitavan uhan vuoksi, tilanteessa, jossa yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuva vakava uhka kestää yli kuusi kuukautta, ja välittömiä toimia edellyttävissä tapauksissa

Kaikki tapaukset, joissa rajavalvonta palautetaan sisärajoille tai sitä jatketaan ennen ... päivää ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä], on otettava huomioon laskettaessa 27 artiklassa, 27 a artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitettuja ajanjaksoja.” [tark. 46]

| 3 c) | Lisätään 29 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Jäljempänä 30 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet on otettava huomioon kussakin tapauksessa, jossa tämän artiklan nojalla harkitaan päätöstä rajavalvonnan väliaikaisesta palauttamisesta sisärajoille tai sen jatkamisesta.” [tark. 67] |
| --- | --- |

3 c)

3 c)

Lisätään 29 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 29 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäljempänä 30 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet on otettava huomioon kussakin tapauksessa, jossa tämän artiklan nojalla harkitaan päätöstä rajavalvonnan väliaikaisesta palauttamisesta sisärajoille tai sen jatkamisesta.” [tark. 67]

”Jäljempänä 30 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet on otettava huomioon kussakin tapauksessa, jossa tämän artiklan nojalla harkitaan päätöstä rajavalvonnan väliaikaisesta palauttamisesta sisärajoille tai sen jatkamisesta.”

| 3 d) | Korvataan 29 artiklan 5 kohta seuraavasti:





  ”5.
     
  Tämä artikla ei rajoita niitä toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa 27, 27 a ja 28 artiklan nojalla, jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu vakava uhka. Kokonaisajanjaksoa, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna sisärajoille tai sitä jatketaan tämän artiklan nojalla, ei kuitenkaan saa jatkaa 27, 27 a tai 28 artiklan nojalla toteutetuilla toimienpiteillä tai yhdistää niihin.” [tark. 47] |
| --- | --- |

3 d)

3 d)

Korvataan 29 artiklan 5 kohta seuraavasti:

Korvataan 29 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.
     
  Tämä artikla ei rajoita niitä toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa 27, 27 a ja 28 artiklan nojalla, jos yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu vakava uhka. Kokonaisajanjaksoa, jonka aikana rajavalvonta on palautettuna sisärajoille tai sitä jatketaan tämän artiklan nojalla, ei kuitenkaan saa jatkaa 27, 27 a tai 28 artiklan nojalla toteutetuilla toimienpiteillä tai yhdistää niihin.” [tark. 47]

1 a artikla

Tätä asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan mukaisesti tekemiin ilmoituksiin ... päivästä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä].

Sisärajavalvonnan palauttamista tai sen jatkamista koskevan ilmoituksen tekemisestä ennen ... päivää ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] kulunut aika on otettava huomioon laskettaessa 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa. [tark. 69]

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019.

1

(2)  EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1.

2

(3)  C(2017)3349 final, 12.5.2017.

3

(4)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

4

(5)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

7

(8)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

8

(9)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

9

(10)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

10

(11)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

11

(12)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

12

---