# Europeiska unionens C 116/31 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 116 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången31 mars 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 116

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången31 mars 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2019–2020Sammanträdena den 3 och 4 april 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 51, 12.2.2021 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2019–2020Sammanträdena den 3 och 4 april 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 51, 12.2.2021 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 51, 12.2.2021 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 4 april 2019 |
| 2021/C 116/01 | Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 om avfallshantering (2019/2557(RSP)) | 2 |
| 2021/C 116/02 | Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 med en begäran om ett yttrande från domstolen över huruvida förslagen om Europeiska unionens anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet är förenliga med fördragen, samt om förfarandet för denna anslutning (2019/2678(RSP)) | 7 |
| 2021/C 116/03 | Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 om skattebehandlingen av pensionsprodukter, inklusive den paneuropeiska privata pensionsprodukten (2018/2002(INI)) | 9 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 4 april 2019

2021/C 116/01

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 om avfallshantering (2019/2557(RSP))

2

2021/C 116/02

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 med en begäran om ett yttrande från domstolen över huruvida förslagen om Europeiska unionens anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet är förenliga med fördragen, samt om förfarandet för denna anslutning (2019/2678(RSP))

7

2021/C 116/03

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 om skattebehandlingen av pensionsprodukter, inklusive den paneuropeiska privata pensionsprodukten (2018/2002(INI))

9

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 4 april 2019 |
| 2021/C 116/04 | Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Georgios Epitideios immunitet (2018/2268(IMM)) | 10 |
| 2021/C 116/05 | Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Lampros Fountoulis immunitet (2018/2269(IMM)) | 12 |
| 2021/C 116/06 | Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Eleftherios Synadinos immunitet (2018/2270(IMM)) | 14 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 4 april 2019

2021/C 116/04

Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Georgios Epitideios immunitet (2018/2268(IMM))

10

2021/C 116/05

Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Lampros Fountoulis immunitet (2018/2269(IMM))

12

2021/C 116/06

Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Eleftherios Synadinos immunitet (2018/2270(IMM))

14

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 4 april 2019 |
| 2021/C 116/07 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 28 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt ((C(2019)02530 – 2019/2679(DEA)) | 16 |
| 2021/C 116/08 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 28 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (C(2019)02533 – 2019/2680(DEA)) | 18 |
| 2021/C 116/09 | P8_TA(2019)0336Förteckning över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))P8_TC1-COD(2018)0390Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) 2018/1806 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen | 20 |
| 2021/C 116/10 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019)0151 – C8-0131/2019 – 2019/0056(NLE)) | 21 |
| 2021/C 116/11 | P8_TA(2019)0339Tillsynskrav och särskilda bestämmelser när det gäller utstationering av förare i vägtransportsektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn (COM(2017)0278 – C8-0170/2017 – 2017/0121(COD))P8_TC1-COD(2017)0121Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) .../... om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) [Ändr. 764] | 22 |
| 2021/C 116/12 | P8_TA(2019)0340Daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta vila samt positionsbestämning med hjälp av färdskrivare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare (COM(2017)0277 – C8-0167/2017 – 2017/0122(COD))P8_TC1-COD(2017)0122Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare | 43 |
| 2021/C 116/13 | P8_TA(2019)0341Anpassning till utvecklingen inom vägtransportsektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 i syfte att anpassa dem till utvecklingar inom sektorn (COM(2017)0281 – C8-0169/2017 – 2017/0123(COD))P8_TC1-COD(2017)0123Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 i syfte att anpassa dem till utvecklingar inom sektorn(Text av betydelse för EES) | 59 |
| 2021/C 116/14 | P8_TA(2019)0342Gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (COM(2017)0660 – C8-0394/2017 – 2017/0294(COD))P8_TC1-COD(2017)0294Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas | 79 |
| 2021/C 116/15 | P8_TA(2019)0343Europeiska havs- och fiskerifonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (COM(2018)0390 – C8-0270/2018 – 2018/0210(COD))P8_TC1-COD(2018)0210Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om Europeiska havs-, fiskeri- och fiskerifonden
  vattenbruksfonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 [Ändr. 1. Denna ändring berör hela texten] | 81 |
| 2021/C 116/16 | P8_TA(2019)0344Upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet (COM(2018)0115 – C8-0104/2018 – 2018/0050(COD))P8_TC1-COD(2018)0050Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för de fisken som nyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet och om ändring av förordning (EU) nr 508/2014 | 139 |
| 2021/C 116/17 | P8_TA(2019)0345Säkrare identitetskort och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD))P8_TC1-COD(2018)0104Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet | 142 |
| 2021/C 116/18 | P8_TA(2019)0346Förvaltning av vägars säkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (COM(2018)0274 – C8-0196/2018 – 2018/0129(COD))P8_TC1-COD(2018)0129Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet | 144 |
| 2021/C 116/19 | P8_TA(2019)0347En paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (COM(2017)0343 – C8-0219/2017 – 2017/0143(COD))P8_TC1-COD(2017)0143Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) | 146 |
| 2021/C 116/20 | P8_TA(2019)0348Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253 – C8-0137/2017 – 2017/0085(COD))P8_TC1-COD(2017)0085Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU | 148 |
| 2021/C 116/21 | P8_TA(2019)0349Skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))P8_TC1-COD(2018)0136Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna | 150 |
| 2021/C 116/22 | P8_TA(2019)0350Europeiska socialfonden+ (ESF+) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))P8_TC1-COD(2018)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om Europeiska socialfonden+ (ESF+) | 162 |
| 2021/C 116/23 | P8_TA(2019)0351Datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))P8_TC1-COD(2018)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor (omarbetning) | 215 |
| 2021/C 116/24 | P8_TA(2019)0352Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) (COM(2018)0234 – C8-0169/2018 – 2018/0111(COD))P8_TC1-COD(2018)0111Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) | 217 |
| 2021/C 116/25 | P8_TA(2019)0353Flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 1967/2006 och (EU) 2017/2107 (COM(2018)0229 – C8-0162/2018 – 2018/0109(COD))P8_TC1-COD(2018)0109Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om en flerårig återhämtningsplan för medelhavssvärdfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2107 | 219 |
| 2021/C 116/26 | P8_TA(2019)0354Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om upphävande av direktiv 2005/45/EG (COM(2018)0315 – C8-0205/2018 – 2018/0162(COD))P8_TC1-COD(2018)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om upphävande av direktiv 2005/45/EG om ömsesidigt erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna | 221 |
| 2021/C 116/27 | P8_TA(2019)0355Justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller en justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 (COM(2018)0614 – C8-0396/2018 – 2018/0322(COD))P8_TC1-COD(2018)0322Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller en justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 | 223 |
| 2021/C 116/28 | P8_TA(2019)0356Tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))P8_TC1-COD(2017)0245Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna | 226 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdagen den 4 april 2019

2021/C 116/07

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 28 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt ((C(2019)02530 – 2019/2679(DEA))

16

2021/C 116/08

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 28 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (C(2019)02533 – 2019/2680(DEA))

18

2021/C 116/09

P8_TA(2019)0336Förteckning över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))P8_TC1-COD(2018)0390Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) 2018/1806 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen

20

2021/C 116/10

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019)0151 – C8-0131/2019 – 2019/0056(NLE))

21

2021/C 116/11

P8_TA(2019)0339Tillsynskrav och särskilda bestämmelser när det gäller utstationering av förare i vägtransportsektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn (COM(2017)0278 – C8-0170/2017 – 2017/0121(COD))P8_TC1-COD(2017)0121Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) .../... om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) [Ändr. 764]

och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen)

22

2021/C 116/12

P8_TA(2019)0340Daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta vila samt positionsbestämning med hjälp av färdskrivare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare (COM(2017)0277 – C8-0167/2017 – 2017/0122(COD))P8_TC1-COD(2017)0122Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare

43

2021/C 116/13

P8_TA(2019)0341Anpassning till utvecklingen inom vägtransportsektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 i syfte att anpassa dem till utvecklingar inom sektorn (COM(2017)0281 – C8-0169/2017 – 2017/0123(COD))P8_TC1-COD(2017)0123Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 i syfte att anpassa dem till utvecklingar inom sektorn(Text av betydelse för EES)

59

2021/C 116/14

P8_TA(2019)0342Gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (COM(2017)0660 – C8-0394/2017 – 2017/0294(COD))P8_TC1-COD(2017)0294Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas

79

2021/C 116/15

P8_TA(2019)0343Europeiska havs- och fiskerifonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (COM(2018)0390 – C8-0270/2018 – 2018/0210(COD))P8_TC1-COD(2018)0210Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om Europeiska havs-, fiskeri- och fiskerifonden
  vattenbruksfonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 [Ändr. 1. Denna ändring berör hela texten]

, fiskeri-

fiskerifonden

vattenbruksfonden

81

2021/C 116/16

P8_TA(2019)0344Upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet (COM(2018)0115 – C8-0104/2018 – 2018/0050(COD))P8_TC1-COD(2018)0050Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för de fisken som nyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet och om ändring av förordning (EU) nr 508/2014

139

2021/C 116/17

P8_TA(2019)0345Säkrare identitetskort och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD))P8_TC1-COD(2018)0104Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet

142

2021/C 116/18

P8_TA(2019)0346Förvaltning av vägars säkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (COM(2018)0274 – C8-0196/2018 – 2018/0129(COD))P8_TC1-COD(2018)0129Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet

144

2021/C 116/19

P8_TA(2019)0347En paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (COM(2017)0343 – C8-0219/2017 – 2017/0143(COD))P8_TC1-COD(2017)0143Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP)

146

2021/C 116/20

P8_TA(2019)0348Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253 – C8-0137/2017 – 2017/0085(COD))P8_TC1-COD(2017)0085Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU

148

2021/C 116/21

P8_TA(2019)0349Skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))P8_TC1-COD(2018)0136Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna

150

2021/C 116/22

P8_TA(2019)0350Europeiska socialfonden+ (ESF+) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))P8_TC1-COD(2018)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om Europeiska socialfonden+ (ESF+)

162

2021/C 116/23

P8_TA(2019)0351Datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))P8_TC1-COD(2018)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor (omarbetning)

215

2021/C 116/24

P8_TA(2019)0352Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) (COM(2018)0234 – C8-0169/2018 – 2018/0111(COD))P8_TC1-COD(2018)0111Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning)

217

2021/C 116/25

P8_TA(2019)0353Flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 1967/2006 och (EU) 2017/2107 (COM(2018)0229 – C8-0162/2018 – 2018/0109(COD))P8_TC1-COD(2018)0109Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om en flerårig återhämtningsplan för medelhavssvärdfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2107

219

2021/C 116/26

P8_TA(2019)0354Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om upphävande av direktiv 2005/45/EG (COM(2018)0315 – C8-0205/2018 – 2018/0162(COD))P8_TC1-COD(2018)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om upphävande av direktiv 2005/45/EG om ömsesidigt erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna

221

2021/C 116/27

P8_TA(2019)0355Justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller en justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 (COM(2018)0614 – C8-0396/2018 – 2018/0322(COD))P8_TC1-COD(2018)0322Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller en justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023

223

2021/C 116/28

P8_TA(2019)0356Tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))P8_TC1-COD(2017)0245Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna

226

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

31.3.2021

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2019–2020

Sammanträdena den 3 och 4 april 2019

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 51, 12.2.2021.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 4 april 2019

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/2

---

P8_TA(2019)0338

Avfallshantering

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 om avfallshantering (2019/2557(RSP))

(2021/C 116/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (1) (ramdirektivet om avfall), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (1) (ramdirektivet om avfall),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (5) (förordningen om klimatåtgärder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (5) (förordningen om klimatåtgärder),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (6) samt de genomförandebestämmelser och frivilliga avtal som antagits enligt det direktivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (6) samt de genomförandebestämmelser och frivilliga avtal som antagits enligt det direktivet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om EU:s åtgärder för hållbarhet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om EU:s åtgärder för hållbarhet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 31 maj 2018 om genomförandet av ekodesigndirektivet 2009/125/EG (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 31 maj 2018 om genomförandet av ekodesigndirektivet 2009/125/EG (11),

| — | med beaktande av den preliminära politiska överenskommelse som medlagstiftarna nådde den 19 december 2018 om förslaget till direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära politiska överenskommelse som medlagstiftarna nådde den 19 december 2018 om förslaget till direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2017Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin (COM(2017)0034), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2017Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin (COM(2017)0034),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (COM(2018)0032) samt arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (COM(2018)0032) samt arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2018)0020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614),

| — | med beaktande av över 60 framställningar om avfallshantering från Belgien, Bulgarien, Grekland, Spanien, Italien, Polen, Slovakien och Förenade kungariket som mottagits av Europaparlamentet under de senaste åren, |
| --- | --- |

—

med beaktande av över 60 framställningar om avfallshantering från Belgien, Bulgarien, Grekland, Spanien, Italien, Polen, Slovakien och Förenade kungariket som mottagits av Europaparlamentet under de senaste åren,

| — | med beaktande av framställningsutskottets undersökningsresor de senaste åren till Bulgarien, Grekland och Italien om frågor som rör avfallshantering, särskilt slutsatserna och de specifika rekommendationerna i de efterföljande rapporterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningsutskottets undersökningsresor de senaste åren till Bulgarien, Grekland och Italien om frågor som rör avfallshantering, särskilt slutsatserna och de specifika rekommendationerna i de efterföljande rapporterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av personer som ingett framställningar om tillämpningen av direktivet om avfallshantering, och andra liknande direktiv, i EU:s medlemsstater (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av personer som ingett framställningar om tillämpningen av direktivet om avfallshantering, och andra liknande direktiv, i EU:s medlemsstater (12),

| — | med beaktande av artikel 216.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 216.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det har gjorts framsteg i hela EU när det gäller att minska avfallsgenereringens påverkan på miljön och på människors hälsa, men många utmaningar kvarstår och brådskande åtgärder måste vidtas för att säkerställa en hållbar resursförvaltning, särskilt i fråga om de relativt stora mängder obehandlat avfall som fortfarande deponeras i många medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Det har gjorts framsteg i hela EU när det gäller att minska avfallsgenereringens påverkan på miljön och på människors hälsa, men många utmaningar kvarstår och brådskande åtgärder måste vidtas för att säkerställa en hållbar resursförvaltning, särskilt i fråga om de relativt stora mängder obehandlat avfall som fortfarande deponeras i många medlemsstater.

| B. | Två av de viktigaste utmaningarna för framtiden är att minska graden av avfallsgenerering och att anpassa målen för avfallshantering till målen för den cirkulära ekonomin, särskilt genom att öka återanvändningen och återvinningen. |
| --- | --- |

B.

Två av de viktigaste utmaningarna för framtiden är att minska graden av avfallsgenerering och att anpassa målen för avfallshantering till målen för den cirkulära ekonomin, särskilt genom att öka återanvändningen och återvinningen.

| C. | Förebyggande åtgärder har fastställts som den högsta prioriteten i avfallshierarkin genom ramdirektiv 2008/98/EG om avfall. |
| --- | --- |

C.

Förebyggande åtgärder har fastställts som den högsta prioriteten i avfallshierarkin genom ramdirektiv 2008/98/EG om avfall.

| D. | Olämplig avfallshantering har allvarliga konsekvenser för miljön i form av mark-, vatten- och luftföroreningar. Framställarna har påpekat att deponier och förbränningsanläggningar har godkänts och tagits i drift i närheten av bostads- och jordbruksområden och i områden där geologiska och hydrogeologiska förhållanden inte vederbörligen beaktats av medlemsstaternas behöriga myndigheter, och att de utgör ett direkt hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

D.

Olämplig avfallshantering har allvarliga konsekvenser för miljön i form av mark-, vatten- och luftföroreningar. Framställarna har påpekat att deponier och förbränningsanläggningar har godkänts och tagits i drift i närheten av bostads- och jordbruksområden och i områden där geologiska och hydrogeologiska förhållanden inte vederbörligen beaktats av medlemsstaternas behöriga myndigheter, och att de utgör ett direkt hot mot folkhälsan.

| E. | Mer än 80 procent av en produkts miljöpåverkan fastställs på utformningsstadiet, vilket således spelar en viktig roll när det gäller att främja avfallsförebyggande och alla aspekter som rör den cirkulära ekonomin, såsom en produkts hållbarhet, uppgraderbarhet och reparerbarhet, samt återanvändningen och återvinningen av den. |
| --- | --- |

E.

Mer än 80 procent av en produkts miljöpåverkan fastställs på utformningsstadiet, vilket således spelar en viktig roll när det gäller att främja avfallsförebyggande och alla aspekter som rör den cirkulära ekonomin, såsom en produkts hållbarhet, uppgraderbarhet och reparerbarhet, samt återanvändningen och återvinningen av den.

| F. | Utöver att leda till mer hållbara och resurseffektiva produkter kan delningsekonomins och tjänsteekonomins principer också tjäna syftet att minska avfallsgenereringen i Europa. |
| --- | --- |

F.

Utöver att leda till mer hållbara och resurseffektiva produkter kan delningsekonomins och tjänsteekonomins principer också tjäna syftet att minska avfallsgenereringen i Europa.

| G. | Kommissionen har hanterat flera överträdelseförfaranden mot överträdelser av EU:s lagstiftning om avfallshantering i flera medlemsstater. Flera av dessa fall har hänskjutits till Europeiska unionens domstol, några av dem nyligen. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har hanterat flera överträdelseförfaranden mot överträdelser av EU:s lagstiftning om avfallshantering i flera medlemsstater. Flera av dessa fall har hänskjutits till Europeiska unionens domstol, några av dem nyligen.

| H. | Den senaste rapporten från kommissionen om genomförandet av EU:s avfallslagstiftning, som inbegriper rapporten om tidig varning för medlemsstater som riskerar att hamna på efterkälken i sina förberedelser för att uppnå 2020 års mål för återanvändning/materialåtervinning av kommunalt avfall, visade att det finns allvarliga brister som snabbt måste åtgärdas för att Europa ska kunna dra nytta av den cirkulära ekonomins miljömässiga och ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

H.

Den senaste rapporten från kommissionen om genomförandet av EU:s avfallslagstiftning, som inbegriper rapporten om tidig varning för medlemsstater som riskerar att hamna på efterkälken i sina förberedelser för att uppnå 2020 års mål för återanvändning/materialåtervinning av kommunalt avfall, visade att det finns allvarliga brister som snabbt måste åtgärdas för att Europa ska kunna dra nytta av den cirkulära ekonomins miljömässiga och ekonomiska fördelar.

| I. | Uppgifter från den senaste tiden vilka åtföljer ett flertal framställningar har belyst att avfallshanteringssituationen i flera medlemsstater och regioner fortfarande är mycket problematisk, och det finns starka belägg för behovet att avsevärt förbättra genomförandet av ramdirektivet om avfall och resten av EU:s lagstiftning om förebyggande och hantering av avfall. |
| --- | --- |

I.

Uppgifter från den senaste tiden vilka åtföljer ett flertal framställningar har belyst att avfallshanteringssituationen i flera medlemsstater och regioner fortfarande är mycket problematisk, och det finns starka belägg för behovet att avsevärt förbättra genomförandet av ramdirektivet om avfall och resten av EU:s lagstiftning om förebyggande och hantering av avfall.

| J. | En ekonomi som prioriterar reparation, återanvändning, återtillverkning och återvinning av material är mer arbetsintensiv än en ekonomi som bygger på bortskaffande, vilket skapar fler arbetstillfällen. Ett korrekt genomförande av den befintliga lagstiftningen om förebyggande och hantering av avfall skulle kunna frigöra potential att skapa arbetstillfällen inom sektorerna för återanvändning och återvinning. |
| --- | --- |

J.

En ekonomi som prioriterar reparation, återanvändning, återtillverkning och återvinning av material är mer arbetsintensiv än en ekonomi som bygger på bortskaffande, vilket skapar fler arbetstillfällen. Ett korrekt genomförande av den befintliga lagstiftningen om förebyggande och hantering av avfall skulle kunna frigöra potential att skapa arbetstillfällen inom sektorerna för återanvändning och återvinning.

| K. | Korrekt hantering och förebyggande av avfall är avgörande för att förbättra livskvaliteten i Europa och uppnå en giftfri miljö. |
| --- | --- |

K.

Korrekt hantering och förebyggande av avfall är avgörande för att förbättra livskvaliteten i Europa och uppnå en giftfri miljö.

| 1. | Europaparlamentet betonar att många framställningar som lagts fram om medlemsstaternas underlåtenhet att genomföra avfallslagstiftningen pekar på olika hälso- och miljöproblem kopplade till olämplig avfallshantering, såsom dålig luftkvalitet i stadsområden, förorening av underjordiska vattenresurser, alltför höga bullernivåer samt illaluktande utsläpp. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den offentliga finansieringen på både nationell nivå och EU-nivå av avfallshantering, för att stödja övergången till en mer cirkulär ekonomi, bör vara förenlig med målet att trappa upp genomförandet av avfallshierarkin. Parlamentet anser därför att medlen bör inriktas på planer och projekt för förebyggande, återanvändning, separat insamling och återvinning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra större framsteg när det gäller att fastställa effektiva planer och projekt för förebyggande, återanvändning, separat insamling och återvinning, vilket är helt avgörande för att minska avfallets miljöbelastning, dra nytta av den cirkulära ekonomins ekonomiska fördelar och förbättra resurseffektiviteten. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras genomförandearbete, däribland genom tekniskt stöd och EU-medel. Parlamentet föreslår att lämpliga ekonomiska instrument antas i enlighet med ramdirektivet om avfall och att effektiva och kostnadseffektiva system för utökat producentansvar genomförs för att ge skjuts åt övergången till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att städa bort skräp och förbättra avfallshanteringen (insamling, sortering och återvinning) och att anta ekonomiska instrument och kampanjer för att öka medvetenheten för att förhindra nedskräpning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens vilja att genomföra besök på hög nivå för cirkulär ekonomi och avfallshantering i de medlemsstater som riskerar att inte uppfylla de kommunala avfallsmålen för 2020 och att samverka med relevanta intressenter, inbegripet sammanslutningar av lokala och regionala aktörer och organisationer med verksamhet i hela Europa som verkligen främjar en kultur med nollavfall och tillhörande politik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste mildra miljöpåverkan från avfallsgenerering, särskilt genom att minska den mängd kommunalt avfall som genereras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i detta syfte vidta avfallsförebyggande åtgärder i enlighet med det reviderade ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att nationella, regionala och lokala aktörer har en helt avgörande roll inom avfallshantering och för framtagandet av politik samt för genomförandet av politiken på området. Parlamentet påminner om att en konsekvent politik, tillsammans med främjandet av lämplig infrastruktur i linje med avfallshierarkin, endast kan fastställas genom samordning och samarbete på alla nivåer i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att premiera bästa praxis på alla nivåer och underlätta utbyte av denna, samt att stödja banbrytande projekt på ett konkret och adekvat sätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och industrin att som viktiga partner i avfallshanteringssektorn förstärka sitt engagemang för att främja cirkulära leveranskedjor, i syfte att till ofta konkurrenskraftiga priser få tillgång till högkvalitativa returråvaror, vilka bör återvinnas för fortsatt användning och produktion. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterfrågar tillhandahållande av utbildning och främjande av en rad olika anställningsformer, inbegripet ekonomiskt stöd till utbildning på hög nivå och sociala arbetstillfällen, särskilt på områdena reparationer och förberedelse för återanvändning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är övertygat om att nya affärsmodeller med inriktning på förebyggande, återanvändning och återvinning av avfall måste främjas och stödjas på lämpligt sätt, i syfte att på ett effektivare sätt stärka övergången till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att ett korrekt genomförande av paketet om cirkulär ekonomi ger möjligheter i hela EU, inbegripet investeringar, som kommer att bidra till att rationalisera användningen av naturresurser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att en ökning av resursproduktiviteten genom att förbättra effektiviteten och minska resursavfallet genom åtgärder såsom återanvändning, återvinning och återtillverkning kraftigt kan minska både resursförbrukningen och växthusgasutsläppen, vilket är ett mål som utgör kärnan i den cirkulära ekonomin. Parlamentet understryker att resurserna i en cirkulär ekonomi bevaras inom ekonomin och finns kvar i produktiv användning när en produkt har nått slutet av sin livslängd, och på så sätt minska resursförbrukningen. Parlamentet anser, när det gäller avfallslagstiftning, att cirkulär produktdesign kommer att bidra till att sluta produktionscyklerna och åstadkomma en omläggning av produktions- och konsumtionsmönstren, och därmed minska andelen giftigt avfall och den övergripande mängden avfall. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa full transparens i fråga om mängden av och slutdestinationen för avfall från olika avfallshanteringsmetoder, särskilt i de samhällen som kan komma att beröras av anläggningar och nya projekt, och att samråda med dem i beslutsprocessen. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft medlemsstaterna att fullt ut och grundligt genomföra bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (direktivet om miljökonsekvensbedömningar) (13) och annan relevant EU-lagstiftning som syftar till att skydda miljön och folkhälsan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att separat insamling av avfall från dörr till dörr är ett effektivt sätt att öka medvetenheten i hela befolkningen om den strategiska betydelsen av en cirkulär ekonomi och att på ett effektivare sätt uppnå ett kollektivt engagemang för detta ändamål. Parlamentet understryker att sådana system möjliggör bättre redovisning av de typer och mängder av hushållsavfall som produceras och deras relaterade behov för bearbetning, i syfte att maximera förberedelsen för återanvändning och återvinning samt att ~göra det möjligt att införa rättvisare stimulerande/avskräckande ekonomiska åtgärder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att förbränning fortfarande återfinns näst längst ner i avfallshierarkin, i vilken endast deponering befinner sig längre ner. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att farligt avfall utgör särskilda utmaningar som inte kan förbises och som kräver specifika åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra de bestämmelser i ramdirektivet om avfall som rör hanteringen av farligt avfall. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess pågående överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte följer avfallslagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja den fulla potentialen hos systemet för tidig varning i enlighet med de reviderade avfallsdirektiven. Parlamentet föreslår att de straffpåföljder i form av böter som kommissionen samlat in bör återinvesteras i projekt som är förenliga med de högsta nivåerna i avfallshierarkin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att deponier, enligt flera framställare, har godkänts och placerats i närheten av bostads- och jordbruksområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter att säkerställa fullt skydd för människors hälsa och att vidta strukturella åtgärder med inriktning på att finna en lösning på föroreningar av grundvatten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 109.

(2)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 100.

(3)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 141.

(4)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 93.

(5)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 26.

(6)  EUT L 285, 31.10.2009, s. 10.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0352.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2018)0100.

(9)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 151.

(10)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 60.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2018)0241.

(12)  EUT C 239 E, 20.8.2013, s. 60.

(13)  EUT L 26, 28.1.2012, s. 1.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/7

---

P8_TA(2019)0357

Begäran om ett yttrande från domstolen avseende EU:s anslutning till konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 med en begäran om ett yttrande från domstolen över huruvida förslagen om Europeiska unionens anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet är förenliga med fördragen, samt om förfarandet för denna anslutning (2019/2678(RSP))

(2021/C 116/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som öppnades för undertecknande i Istanbul den 11 maj 2011 (nedan kallad Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som öppnades för undertecknande i Istanbul den 11 maj 2011 (nedan kallad Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser asyl och non-refoulement (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser asyl och non-refoulement (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (3),

| — | med beaktande av artikel 218.11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 218.11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 108.6 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.6 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Istanbulkonventionen bygger på en helhetsbetonad, allomfattande och samordnad ansats som ställer offrets rättigheter i centrum genom åtgärder mot våld mot kvinnor och flickor, könsrelaterat våld och våld i hemmet, varvid det anläggs en mångfald olika perspektiv och föreskrivs åtgärder, till exempel våldsförebyggande åtgärder, bekämpning av diskriminering, straffrättsliga åtgärder mot straffrihet, skydd och stöd för offren, skydd av barn, skydd av kvinnliga asylsökande och flyktingar, bättre uppgiftsinsamling och informationskampanjer eller informationsprogram, inklusive i samarbete med nationella människorättsinstitutioner och jämställdhetsorgan, civilsamhället och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

A.

Istanbulkonventionen bygger på en helhetsbetonad, allomfattande och samordnad ansats som ställer offrets rättigheter i centrum genom åtgärder mot våld mot kvinnor och flickor, könsrelaterat våld och våld i hemmet, varvid det anläggs en mångfald olika perspektiv och föreskrivs åtgärder, till exempel våldsförebyggande åtgärder, bekämpning av diskriminering, straffrättsliga åtgärder mot straffrihet, skydd och stöd för offren, skydd av barn, skydd av kvinnliga asylsökande och flyktingar, bättre uppgiftsinsamling och informationskampanjer eller informationsprogram, inklusive i samarbete med nationella människorättsinstitutioner och jämställdhetsorgan, civilsamhället och icke-statliga organisationer.

| B. | I sin resolution av den 12 september 2017 uppmanade parlamentet till en bred anslutning till Istanbulkonventionen, utan begränsningar. Våld mot kvinnor hindrar jämställdheten, som är ett av EU:s grundläggande värden och mål, enligt vad som fastställs i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen. EU har en övergripande befogenhet att skydda mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

I sin resolution av den 12 september 2017 uppmanade parlamentet till en bred anslutning till Istanbulkonventionen, utan begränsningar. Våld mot kvinnor hindrar jämställdheten, som är ett av EU:s grundläggande värden och mål, enligt vad som fastställs i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen. EU har en övergripande befogenhet att skydda mänskliga rättigheter.

| C. | Den 13 juni 2017 undertecknades Istanbulkonventionen på Europeiska unionens vägnar, på grundval av två rådsbeslut som antagits den 11 maj 2017. Det ena beslutet handlade om asyl och non-refoulement och byggde på artikel 78.2 i EUF-fördraget, jämförd med artikel 218.5 i det fördraget, och det andra handlade om straffrättsligt samarbete och byggde på artiklarna 82.2 och 83.1 i EUF-fördraget, jämförda med artikel 218.5 i det fördraget. |
| --- | --- |

C.

Den 13 juni 2017 undertecknades Istanbulkonventionen på Europeiska unionens vägnar, på grundval av två rådsbeslut som antagits den 11 maj 2017. Det ena beslutet handlade om asyl och non-refoulement och byggde på artikel 78.2 i EUF-fördraget, jämförd med artikel 218.5 i det fördraget, och det andra handlade om straffrättsligt samarbete och byggde på artiklarna 82.2 och 83.1 i EUF-fördraget, jämförda med artikel 218.5 i det fördraget.

| D. | De bägge utskotten som medverkade vid detta förfarande betvivlade juridiskt sett dels nödvändigheten av en uppdelning på två olika beslut, dels rådets val av rättslig grund. Parlamentets rättstjänst ombads att yttra sig över dessa frågor. |
| --- | --- |

D.

De bägge utskotten som medverkade vid detta förfarande betvivlade juridiskt sett dels nödvändigheten av en uppdelning på två olika beslut, dels rådets val av rättslig grund. Parlamentets rättstjänst ombads att yttra sig över dessa frågor.

| E. | Artikel 108.6 i parlamentets arbetsordning har som uppgift att i arbetsordningen införliva bestämmelserna i artikel 218.11 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Artikel 108.6 i parlamentets arbetsordning har som uppgift att i arbetsordningen införliva bestämmelserna i artikel 218.11 i EUF-fördraget.

| F. | Utgående från Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis får domstolen, enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget, uttala sig både om fördragsenligheten och om frågor om behörighet och förfarande i samband med unionens ingående av avtalet. |
| --- | --- |

F.

Utgående från Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis får domstolen, enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget, uttala sig både om fördragsenligheten och om frågor om behörighet och förfarande i samband med unionens ingående av avtalet.

| 1. | Europaparlamentet anser att det råder osäkerhet om rättsläget i fråga om huruvida rådets föreslagna anslutning till Istanbulkonventionen är fördragsenlig, särskilt om valet av lämplig rättslig grund för besluten om att Europeiska unionen ska underteckna konventionen och ingå den och om den möjlighet till en uppdelning på två olika beslut, dels om undertecknande av konventionen, dels om ingående av den, som blivit följden av att man valt just denna rättsliga grund. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att de ovannämnda frågorna om val av rättslig grund och om uppdelning på två olika beslut också föranleder osäkerhet om rättsläget i fråga om huruvida rådets praxis med ”samförstånd” vid beslutsfattandet, som tillämpas jämsides med eller som ett alternativ till den enligt fördragen relevanta beslutsordningen, är fördragsenlig, och således också om huruvida man kan anse att principen om lojalt samarbete kommit att tillämpas, mot bakgrunden av unionens uttalade syfte att ingå Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att inhämta domstolens yttrande över fördragsenligheten hos EU:s föreslagna anslutning till Istanbulkonventionen och över förfarandet för anslutning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidta de åtgärder som behövs för att inhämta domstolens yttrande och att för kännedom översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 11.

(2)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 13.

(3)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 167.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/9

---

P8_TA(2019)0358

Skattebehandlingen av pensionsprodukter, inklusive den paneuropeiska privata pensionsprodukten

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2019 om skattebehandlingen av pensionsprodukter, inklusive den paneuropeiska privata pensionsprodukten (2018/2002(INI))

(2021/C 116/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (COM(2017)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (COM(2017)0343),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation om den skattemässiga behandlingen av privata pensionsprodukter, inbegripet den paneuropeiska privata pensionsprodukten (C(2017)4393), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation om den skattemässiga behandlingen av privata pensionsprodukter, inbegripet den paneuropeiska privata pensionsprodukten (C(2017)4393),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0481/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0481/2018), och av följande skäl:

| A. | Den inre marknaden för privata pensionsprodukter är fortfarande mycket fragmenterad, särskilt när det gäller möjligheter till skattelättnader. |
| --- | --- |

A.

Den inre marknaden för privata pensionsprodukter är fortfarande mycket fragmenterad, särskilt när det gäller möjligheter till skattelättnader.

| B. | Studien om potentialen för ett EU-regelverk för privat pensionssparande från juni 2017 (FISMA/2015/146(02)/D) visar att skatteincitament är avgörande för att PEPP ska nå framgång. |
| --- | --- |

B.

Studien om potentialen för ett EU-regelverk för privat pensionssparande från juni 2017 (FISMA/2015/146(02)/D) visar att skatteincitament är avgörande för att PEPP ska nå framgång.

| C. | Medlemsstaterna har exklusiv behörighet när det gäller beskattning. |
| --- | --- |

C.

Medlemsstaterna har exklusiv behörighet när det gäller beskattning.

| D. | På den inre marknaden måste alla leverantörer och produkter behandlas lika, oavsett nationalitet eller ursprungsstat. |
| --- | --- |

D.

På den inre marknaden måste alla leverantörer och produkter behandlas lika, oavsett nationalitet eller ursprungsstat.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar rådet, i syfte att förstärka lanseringen av PEPP, att utarbeta förslag till incitament för PEPP-sparare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet föreslår att följande strategier övervägs:






  — | Analysera existerande skatteincitament för privata pensionsprodukter och utvärdera deras kostnader, effektivitet och fördelningspolitiska effekter samt ta upp bristande effektivitet och regressiva effekter i förekommande fall. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Analysera existerande skatteincitament för privata pensionsprodukter och utvärdera deras kostnader, effektivitet och fördelningspolitiska effekter samt ta upp bristande effektivitet och regressiva effekter i förekommande fall.

| — | Bevilja PEPP samma skattelättnad som nationella privata pensionsprodukter, även när PEPP:s särdrag inte helt motsvarar alla nationella kriterier. |
| --- | --- |

—

Bevilja PEPP samma skattelättnad som nationella privata pensionsprodukter, även när PEPP:s särdrag inte helt motsvarar alla nationella kriterier.

| — | Garantera PEPP en särskild skattelättnad, harmoniserad på unionsnivå, som ska fastställas genom multilaterala skatteavtal mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Garantera PEPP en särskild skattelättnad, harmoniserad på unionsnivå, som ska fastställas genom multilaterala skatteavtal mellan medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet betonar att beskattning är medlemsstaternas behörighet, och därför måste alla beslut att bevilja särskilda skattelättnader i samband med PEPP ligga kvar hos varje medlemsstat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har möjlighet att delta i fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

5.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 4 april 2019

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/10

---

P8_TA(2019)0333

Begäran om upphävande av Georgios Epitideios immunitet

Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Georgios Epitideios immunitet (2018/2268(IMM))

(2021/C 116/04)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Georgios Epitideios immunitet som översändes den 12 oktober 2018 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol i samband med förfarande nummer AVM: 2017/10839 och som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 13 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Georgios Epitideios immunitet som översändes den 12 oktober 2018 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol i samband med förfarande nummer AVM: 2017/10839 och som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 13 november 2018,

| — | efter att ha hört Georgios Epitideios i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Georgios Epitideios i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0185/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0185/2019), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har begärt upphävande av immuniteten för Georgios Epitideios, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en eventuell lagföring för ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har begärt upphävande av immuniteten för Georgios Epitideios, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en eventuell lagföring för ett påstått brott.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet.

| D. | Begäran från den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol avser förfaranden med anledning av en påstådd överträdelse av artikel 45 och artikel 232A i den grekiska strafflagen gällande gemensamt åsidosättande av domstolsbeslut. |
| --- | --- |

D.

Begäran från den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol avser förfaranden med anledning av en påstådd överträdelse av artikel 45 och artikel 232A i den grekiska strafflagen gällande gemensamt åsidosättande av domstolsbeslut.

| E. | Georgios Epitideios anklagas för att ha underlåtit att följa det interimistiska beslutet nr 3603/2015 från Atens förstainstansrätt med ensamdomare. Enligt detta skulle alla kameror avlägsnas från entréplanet och ingången till byggnaden på Odos Grammou 73 i Marousi (Attika) och vite på sexhundra (600) euro utges för varje framtida överträdelse av beslutet av den 25 maj 2015. |
| --- | --- |

E.

Georgios Epitideios anklagas för att ha underlåtit att följa det interimistiska beslutet nr 3603/2015 från Atens förstainstansrätt med ensamdomare. Enligt detta skulle alla kameror avlägsnas från entréplanet och ingången till byggnaden på Odos Grammou 73 i Marousi (Attika) och vite på sexhundra (600) euro utges för varje framtida överträdelse av beslutet av den 25 maj 2015.

| F. | Enligt artikel 9.8 i arbetsordningen får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över ledamoten eller över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 9.8 i arbetsordningen får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över ledamoten eller över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

| G. | Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden. |
| --- | --- |

G.

Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden.

| H. | Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

| I. | Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet. |
| --- | --- |

I.

Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet.

| J. | Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

J.

Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| K. | På grundval av de uppgifter och förklaringar som lämnats i detta ärende finns det inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därigenom parlamentets oberoende (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

K.

På grundval av de uppgifter och förklaringar som lämnats i detta ärende finns det inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därigenom parlamentets oberoende (fumus persecutionis).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Georgios Epitideios immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna och till Georgios Epitideios. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/12

---

P8_TA(2019)0334

Begäran om upphävande av Lampros Fountoulis immunitet

Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Lampros Fountoulis immunitet (2018/2269(IMM))

(2021/C 116/05)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Lampros Fountoulis immunitet som översändes den 12 oktober 2018 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol i samband med förfarande nummer ABM: 2017/10839 och som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 13 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Lampros Fountoulis immunitet som översändes den 12 oktober 2018 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol i samband med förfarande nummer ABM: 2017/10839 och som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 13 november 2018,

| — | efter att ha hört Lampros Fountoulis i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Lampros Fountoulis i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0183/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0183/2019), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har begärt upphävande av immuniteten för Lampros Fountoulis, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en eventuell lagföring för ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har begärt upphävande av immuniteten för Lampros Fountoulis, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en eventuell lagföring för ett påstått brott.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet.

| D. | Begäran från den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol avser förfaranden med anledning av en påstådd överträdelse av artikel 45 och artikel 232A i den grekiska strafflagen gällande gemensamt åsidosättande av domstolsbeslut. |
| --- | --- |

D.

Begäran från den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol avser förfaranden med anledning av en påstådd överträdelse av artikel 45 och artikel 232A i den grekiska strafflagen gällande gemensamt åsidosättande av domstolsbeslut.

| E. | Lampros Fountoulis anklagas för att ha underlåtit att följa det interimistiska beslutet nr 3603/2015 från Atens förstainstansrätt med ensamdomare. Enligt detta skulle alla kameror avlägsnas från entréplanet och ingången till byggnaden på Odos Grammou 73 i Marousi (Attika) och vite på sexhundra (600) euro utges för varje framtida överträdelse av beslutet av den 25 maj 2015. |
| --- | --- |

E.

Lampros Fountoulis anklagas för att ha underlåtit att följa det interimistiska beslutet nr 3603/2015 från Atens förstainstansrätt med ensamdomare. Enligt detta skulle alla kameror avlägsnas från entréplanet och ingången till byggnaden på Odos Grammou 73 i Marousi (Attika) och vite på sexhundra (600) euro utges för varje framtida överträdelse av beslutet av den 25 maj 2015.

| F. | Enligt artikel 9.8 i arbetsordningen får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över ledamoten eller över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 9.8 i arbetsordningen får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över ledamoten eller över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

| G. | Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden. |
| --- | --- |

G.

Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden.

| H. | Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

| I. | Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet. |
| --- | --- |

I.

Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet.

| J. | Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

J.

Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| K. | På grundval av de uppgifter och förklaringar som lämnats i detta ärende finns det inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därigenom parlamentets oberoende (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

K.

På grundval av de uppgifter och förklaringar som lämnats i detta ärende finns det inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därigenom parlamentets oberoende (fumus persecutionis).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Lampros Fountoulis immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna och till Lampros Fountoulis. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/14

---

P8_TA(2019)0335

Begäran om upphävande av Eleftherios Synadinos immunitet

Europaparlamentets beslut av den 4 april 2019 om begäran om upphävande av Eleftherios Synadinos immunitet (2018/2270(IMM))

(2021/C 116/06)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Eleftherios Synadinos immunitet som översändes den 12 oktober 2018 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol i samband med förfarande nummer ABM: 2017/10839 och som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 13 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Eleftherios Synadinos immunitet som översändes den 12 oktober 2018 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol i samband med förfarande nummer ABM: 2017/10839 och som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 13 november 2018,

| — | efter att ha hört Eleftherios Synadinos i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Eleftherios Synadinos i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0184/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0184/2019), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har begärt upphävande av immuniteten för Eleftherios Synadinos, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en eventuell lagföring för ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har begärt upphävande av immuniteten för Eleftherios Synadinos, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en eventuell lagföring för ett påstått brott.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet.

| D. | Begäran från den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol avser förfaranden med anledning av en påstådd överträdelse av artikel 45 och artikel 232A i den grekiska strafflagen gällande gemensamt åsidosättande av domstolsbeslut. |
| --- | --- |

D.

Begäran från den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol avser förfaranden med anledning av en påstådd överträdelse av artikel 45 och artikel 232A i den grekiska strafflagen gällande gemensamt åsidosättande av domstolsbeslut.

| E. | Eleftherios Synadinos anklagas för att ha underlåtit att följa det interimistiska beslutet nr 3603/2015 från Atens förstainstansrätt med ensamdomare. Enligt detta skulle alla kameror avlägsnas från entréplanet och ingången till byggnaden på Odos Grammou 73 i Marousi (Attika) och vite på sexhundra (600) euro utges för varje framtida överträdelse av beslutet av den 25 maj 2015. |
| --- | --- |

E.

Eleftherios Synadinos anklagas för att ha underlåtit att följa det interimistiska beslutet nr 3603/2015 från Atens förstainstansrätt med ensamdomare. Enligt detta skulle alla kameror avlägsnas från entréplanet och ingången till byggnaden på Odos Grammou 73 i Marousi (Attika) och vite på sexhundra (600) euro utges för varje framtida överträdelse av beslutet av den 25 maj 2015.

| F. | Enligt artikel 9.8 i arbetsordningen får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över ledamoten eller över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 9.8 i arbetsordningen får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över ledamoten eller över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

| G. | Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden. |
| --- | --- |

G.

Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden.

| H. | Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

| I. | Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet. |
| --- | --- |

I.

Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet.

| J. | Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

J.

Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| K. | På grundval av de uppgifter och förklaringar som lämnats i detta ärende finns det inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därigenom parlamentets oberoende (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

K.

På grundval av de uppgifter och förklaringar som lämnats i detta ärende finns det inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därigenom parlamentets oberoende (fumus persecutionis).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Eleftherios Synadinos immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna och till Eleftherios Synadinos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28 domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdagen den 4 april 2019

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/16

---

P8_TA(2019)0331

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: Dagen fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 28 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt ((C(2019)02530 – 2019/2679(DEA))

(2021/C 116/07)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2019)02530), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2019)02530),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 mars 2019, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 mars 2019, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 1 april 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 1 april 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 11.5 och 82.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 11.5 och 82.6,

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/397 av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/397 av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt (2),

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 4 april 2019, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 4 april 2019, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/397 ska förordningen tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på och i Förenade kungariket i enlighet med artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), såvida inte ett avtal om utträde har trätt i kraft senast den dagen eller den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget har förlängts. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/397 ska förordningen tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på och i Förenade kungariket i enlighet med artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), såvida inte ett avtal om utträde har trätt i kraft senast den dagen eller den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget har förlängts.

| B. | Den 22 mars 2019 antog Europeiska rådet beslut (EU) 2019/476 (3) om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget i samförstånd med Förenade kungariket, och följaktligen kommer det andra villkoret för tillämpning av delegerad förordning (EU) 2019/397, nämligen att den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget inte har förlängts, inte att uppfyllas. |
| --- | --- |

B.

Den 22 mars 2019 antog Europeiska rådet beslut (EU) 2019/476 (3) om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget i samförstånd med Förenade kungariket, och följaktligen kommer det andra villkoret för tillämpning av delegerad förordning (EU) 2019/397, nämligen att den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget inte har förlängts, inte att uppfyllas.

| C. | De skäl som ligger till grund för delegerad förordning (EU) 2019/397 kommer att kvarstå, oavsett en eventuell förlängning av den period som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget. Parlamentet förklarade den 13 februari 2019 att det inte har några invändningar mot delegerad förordning (EU) 2019/397. |
| --- | --- |

C.

De skäl som ligger till grund för delegerad förordning (EU) 2019/397 kommer att kvarstå, oavsett en eventuell förlängning av den period som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget. Parlamentet förklarade den 13 februari 2019 att det inte har några invändningar mot delegerad förordning (EU) 2019/397.

| D. | Parlamentet håller fortfarande med om att det är viktigt för de behöriga myndigheterna och finansmarknaderna att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27, och välkomnar i detta sammanhang den delegerade förordningen av den 28 mars 2019 som behandlar den nya utvecklingen av förlängningen av perioden enligt artikel 50.3 i EUF-fördraget genom Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet håller fortfarande med om att det är viktigt för de behöriga myndigheterna och finansmarknaderna att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27, och välkomnar i detta sammanhang den delegerade förordningen av den 28 mars 2019 som behandlar den nya utvecklingen av förlängningen av perioden enligt artikel 50.3 i EUF-fördraget genom Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 71, 13.3.2019, s. 15.

(3)  Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476, antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 22 mars 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (EUT L 80 I, 22.3.2019, s. 1),

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/18

---

P8_TA(2019)0332

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: Dagen då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 28 mars 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (C(2019)02533 – 2019/2680(DEA))

(2021/C 116/08)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2019)02533), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2019)02533),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 mars 2019, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 mars 2019, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 1 april 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 1 april 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 5.2 och 82.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 5.2 och 82.6,

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/396 av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/396 av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (2),

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 4 april 2019, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 4 april 2019, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/396 ska förordningen tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på och i Förenade kungariket i enlighet med artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), såvida inte ett avtal om utträde har trätt i kraft senast den dagen eller den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget har förlängts. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/396 ska förordningen tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på och i Förenade kungariket i enlighet med artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), såvida inte ett avtal om utträde har trätt i kraft senast den dagen eller den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget har förlängts.

| B. | Den 22 mars 2019 antog Europeiska rådet beslut (EU) 2019/476 (3) om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget i samförstånd med Förenade kungariket, och följaktligen kommer det andra villkoret för tillämpning av delegerad förordning (EU) 2019/396, nämligen att den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget inte har förlängts, inte att uppfyllas. |
| --- | --- |

B.

Den 22 mars 2019 antog Europeiska rådet beslut (EU) 2019/476 (3) om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget i samförstånd med Förenade kungariket, och följaktligen kommer det andra villkoret för tillämpning av delegerad förordning (EU) 2019/396, nämligen att den tvåårsperiod som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget inte har förlängts, inte att uppfyllas.

| C. | De skäl som ligger till grund för delegerad förordning (EU) 2019/396 kommer att kvarstå, oavsett en eventuell förlängning av den period som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget. Parlamentet förklarade den 13 februari 2019 att det inte har några invändningar mot delegerad förordning (EU) 2019/396. |
| --- | --- |

C.

De skäl som ligger till grund för delegerad förordning (EU) 2019/396 kommer att kvarstå, oavsett en eventuell förlängning av den period som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget. Parlamentet förklarade den 13 februari 2019 att det inte har några invändningar mot delegerad förordning (EU) 2019/396.

| D. | Parlamentet håller fortfarande med om att det är viktigt för de behöriga myndigheterna och finansmarknaderna att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27, och välkomnar i detta sammanhang den delegerade förordningen av den 28 mars 2019 som behandlar den nya utvecklingen av förlängningen av perioden enligt artikel 50.3 i EUF-fördraget genom Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet håller fortfarande med om att det är viktigt för de behöriga myndigheterna och finansmarknaderna att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27, och välkomnar i detta sammanhang den delegerade förordningen av den 28 mars 2019 som behandlar den nya utvecklingen av förlängningen av perioden enligt artikel 50.3 i EUF-fördraget genom Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 71, 13.3.2019, s. 11.

(3)  Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476 antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 22 mars 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (EUT L 80 I, 22.3.2019, s. 1),

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/20

---

P8_TA(2019)0336

Förteckning över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0745), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0745),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0483/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0483/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 2 april 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 2 april 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0047/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0047/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0390

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) 2018/1806 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav, vad gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/592.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/21

---

P8_TA(2019)0337

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019)0151 – C8-0131/2019 – 2019/0056(NLE))

(Samråd)

(2021/C 116/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2019)0151), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2019)0151),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0131/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0131/2019),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0177/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0177/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/22

---

P8_TA(2019)0339

Tillsynskrav och särskilda bestämmelser när det gäller utstationering av förare i vägtransportsektorn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn (COM(2017)0278 – C8-0170/2017 – 2017/0121(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0278),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0170/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0170/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0206/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0206/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 45.

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

---

P8_TC1-COD(2017)0121

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) .../... om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) [Ändr. 764]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (-1) | Med tanke på den mycket rörliga arbetskraften inom vägtransportsektorn behövs det sektorsspecifika regler för att säkerställa en balans mellan operatörernas frihet att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster, den fria rörligheten för varor och det sociala skyddet för förare. Syftet med detta direktiv är därför att ge rättslig säkerhet och klarhet, bidra till harmoniseringen och främjandet av tillsyn, bekämpa olagliga metoder och minska den administrativa bördan. [Ändr. 765] |
| --- | --- |

(-1)

Med tanke på den mycket rörliga arbetskraften inom vägtransportsektorn behövs det sektorsspecifika regler för att säkerställa en balans mellan operatörernas frihet att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster, den fria rörligheten för varor och det sociala skyddet för förare. Syftet med detta direktiv är därför att ge rättslig säkerhet och klarhet, bidra till harmoniseringen och främjandet av tillsyn, bekämpa olagliga metoder och minska den administrativa bördan. [Ändr. 765]

| (1) | För att skapa en säker, effektiv och socialt ansvarsfull vägtransportsektor är det nödvändigt att säkerställa
  fri rörlighet för varor och frihet att tillhandahålla tjänster,
  tillfredsställande arbetsvillkor och socialt skydd för förare, å ena sidan, och lämpliga affärsvillkor och lämpliga villkor som främjar rättvis konkurrens

  samt att skapa ett lämpligt affärs- och konkurrensklimat
  för operatörer, å andra sidan

  samtidigt som man respekterar de grundläggande friheterna, den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster, framför allt i deras fördragsgaranterade form
  . [Ändr. 766] |
| --- | --- |

(1)

För att skapa en säker, effektiv och socialt ansvarsfull vägtransportsektor är det nödvändigt att säkerställa
  fri rörlighet för varor och frihet att tillhandahålla tjänster,
  tillfredsställande arbetsvillkor och socialt skydd för förare, å ena sidan, och lämpliga affärsvillkor och lämpliga villkor som främjar rättvis konkurrens

  samt att skapa ett lämpligt affärs- och konkurrensklimat
  för operatörer, å andra sidan

  samtidigt som man respekterar de grundläggande friheterna, den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster, framför allt i deras fördragsgaranterade form
  . [Ändr. 766]

| (1a) | Alla nationella bestämmelser som tillämpas på vägtransporter måste vara proportionella och motiverade, och de får inte leda till att utövandet av fördragsgaranterade grundläggande friheter, såsom den fria rörligheten för tjänster, hindras eller görs mindre attraktivt. På det sättet kan unionens konkurrenskraft upprätthållas eller ökas samtidigt som förarnas arbetsvillkor och sociala skydd respekteras. [Ändr. 767] |
| --- | --- |

(1a)

Alla nationella bestämmelser som tillämpas på vägtransporter måste vara proportionella och motiverade, och de får inte leda till att utövandet av fördragsgaranterade grundläggande friheter, såsom den fria rörligheten för tjänster, hindras eller görs mindre attraktivt. På det sättet kan unionens konkurrenskraft upprätthållas eller ökas samtidigt som förarnas arbetsvillkor och sociala skydd respekteras. [Ändr. 767]

| (2) | Den höga rörlighet som är förbunden med vägtransporttjänster kräver särskild uppmärksamhet när det gäller att säkerställa att förare kan dra nytta av de rättigheter till vilka de är berättigade och att operatörer
  , av vilka flertalet (90 %) är små och medelstora företag med färre än tio anställda,
  inte ställs inför oproportionerliga administrativa hinder
  eller otillbörliga och diskriminerande kontroller
  som i onödan begränsar deras frihet att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster. [Ändr. 768] |
| --- | --- |

(2)

Den höga rörlighet som är förbunden med vägtransporttjänster kräver särskild uppmärksamhet när det gäller att säkerställa att förare kan dra nytta av de rättigheter till vilka de är berättigade och att operatörer
  , av vilka flertalet (90 %) är små och medelstora företag med färre än tio anställda,
  inte ställs inför oproportionerliga administrativa hinder
  eller otillbörliga och diskriminerande kontroller
  som i onödan begränsar deras frihet att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster. [Ändr. 768]

| (2a) | Alla nationella bestämmelser om vägtransport måste vara proportionella och motiverade och får inte innebära att utövandet av fördragsgaranterade grundläggande friheter, såsom den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster, hindras eller görs mindre attraktivt. På det sättet kan unionens konkurrenskraft, inklusive kostnaderna för produkter och tjänster, upprätthållas eller rentav ökas, genom att förarnas arbetsvillkor och sociala skydd samt sektorns särdrag respekteras, eftersom förare är arbetstagare med hög rörlighet och inte utstationerade arbetstagare. [Ändr. 769] |
| --- | --- |

(2a)

Alla nationella bestämmelser om vägtransport måste vara proportionella och motiverade och får inte innebära att utövandet av fördragsgaranterade grundläggande friheter, såsom den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster, hindras eller görs mindre attraktivt. På det sättet kan unionens konkurrenskraft, inklusive kostnaderna för produkter och tjänster, upprätthållas eller rentav ökas, genom att förarnas arbetsvillkor och sociala skydd samt sektorns särdrag respekteras, eftersom förare är arbetstagare med hög rörlighet och inte utstationerade arbetstagare. [Ändr. 769]

| (3) | Balansen mellan åtgärder för att förbättra de sociala villkoren och arbetsvillkoren för förare, å ena sidan, och åtgärder för att underlätta utövandet av friheten att tillhandahålla vägtransporttjänster som bygger på rättvis
  , proportionell och icke-diskriminerande
  konkurrens mellan nationella och utländska operatörer, å andra sidan, är avgörande för en väl fungerande inre marknad.
  Därför måste all nationell lagstiftning eller nationell transportsektorpolitik utveckla och stärka det gemensamma europeiska transportområdet och inte på något sätt bidra till en fragmentering av den inre marknaden. [Ändr. 770] |
| --- | --- |

(3)

Balansen mellan åtgärder för att förbättra de sociala villkoren och arbetsvillkoren för förare, å ena sidan, och åtgärder för att underlätta utövandet av friheten att tillhandahålla vägtransporttjänster som bygger på rättvis
  , proportionell och icke-diskriminerande
  konkurrens mellan nationella och utländska operatörer, å andra sidan, är avgörande för en väl fungerande inre marknad.
  Därför måste all nationell lagstiftning eller nationell transportsektorpolitik utveckla och stärka det gemensamma europeiska transportområdet och inte på något sätt bidra till en fragmentering av den inre marknaden. [Ändr. 770]

| (4) | Vid en utvärdering av ändamålsenligheten och effektiviteten i unionens nuvarande sociallagstiftning på vägtransportområdet upptäcktes dels vissa kryphål i de befintliga bestämmelserna, dels brister i fråga om verkställigheten av bestämmelserna
  , liksom olagliga metoder, såsom bruket av brevlådeföretag
  .
  Mer tonvikt bör läggas på att bekämpa odeklarerat arbete inom transportsektorn
  . Dessutom finns det ett antal avvikelser mellan medlemsstaterna vad gäller tolkningen, tillämpningen och genomförandet av bestämmelserna
  , vilket skapar en tung administrativ börda för förare och operatörer
  . Detta skapar rättslig osäkerhet och ojämlik behandling av förare och operatörer

  rättsosäkerhet
  , vilket är skadligt för arbetsvillkoren, de sociala villkoren och konkurrensvillkoren i sektorn. [Ändr. 771] |
| --- | --- |

(4)

Vid en utvärdering av ändamålsenligheten och effektiviteten i unionens nuvarande sociallagstiftning på vägtransportområdet upptäcktes dels vissa kryphål i de befintliga bestämmelserna, dels brister i fråga om verkställigheten av bestämmelserna
  , liksom olagliga metoder, såsom bruket av brevlådeföretag
  .
  Mer tonvikt bör läggas på att bekämpa odeklarerat arbete inom transportsektorn
  . Dessutom finns det ett antal avvikelser mellan medlemsstaterna vad gäller tolkningen, tillämpningen och genomförandet av bestämmelserna
  , vilket skapar en tung administrativ börda för förare och operatörer
  . Detta skapar rättslig osäkerhet och ojämlik behandling av förare och operatörer

  rättsosäkerhet
  , vilket är skadligt för arbetsvillkoren, de sociala villkoren och konkurrensvillkoren i sektorn. [Ändr. 771]

| (4a) | För att säkerställa att Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG
   (4)

  och 2014/67/EU
   (5)

  tillämpas korrekt behövs det skärpta kontroller och förstärkt samarbete på unionsnivå för att motverka bedrägerier med utstationering av förare, liksom också skärpta kontroller för att säkerställa att sociala avgifter för utstationerade förare faktiskt betalas. [Ändr. 772] |
| --- | --- |

(4a)

För att säkerställa att Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG
   (4)

  och 2014/67/EU
   (5)

  tillämpas korrekt behövs det skärpta kontroller och förstärkt samarbete på unionsnivå för att motverka bedrägerier med utstationering av förare, liksom också skärpta kontroller för att säkerställa att sociala avgifter för utstationerade förare faktiskt betalas. [Ändr. 772]

| (5) | En adekvat, effektiv och konsekvent tillämpning av arbetstidsbestämmelserna

  bestämmelserna om arbetstider och viloperioder
  är av avgörande betydelse för att man ska kunna
  förbättra trafiksäkerheten,
  skydda förarnas arbetsvillkor och förhindra snedvridningar av konkurrensen på grund av bristande efterlevnad. Därför är det önskvärt att utvidga de befintliga enhetliga tillsynskraven i direktiv 2006/22/EG så att de omfattar kontroll av att de arbetstidsbestämmelser som anges i direktiv 2002/15/EG efterlevs.
  Kontroller av körtiden och arbetstiden bör också kunna förenas med kontroller av bestämmelserna om utstationering av förare, utan att detta medför ytterligare administrativa bördor. Kontroller av efterlevnaden av arbetstiden bör begränsas till kontroller i transportföretagens lokaler tills det finns teknik som gör det praktiskt möjligt att utföra kontroller av arbetstiden ute på vägarna. [Ändr. 773] |
| --- | --- |

(5)

En adekvat, effektiv och konsekvent tillämpning av arbetstidsbestämmelserna

  bestämmelserna om arbetstider och viloperioder
  är av avgörande betydelse för att man ska kunna
  förbättra trafiksäkerheten,
  skydda förarnas arbetsvillkor och förhindra snedvridningar av konkurrensen på grund av bristande efterlevnad. Därför är det önskvärt att utvidga de befintliga enhetliga tillsynskraven i direktiv 2006/22/EG så att de omfattar kontroll av att de arbetstidsbestämmelser som anges i direktiv 2002/15/EG efterlevs.
  Kontroller av körtiden och arbetstiden bör också kunna förenas med kontroller av bestämmelserna om utstationering av förare, utan att detta medför ytterligare administrativa bördor. Kontroller av efterlevnaden av arbetstiden bör begränsas till kontroller i transportföretagens lokaler tills det finns teknik som gör det praktiskt möjligt att utföra kontroller av arbetstiden ute på vägarna. [Ändr. 773]

| (5a) | Mot bakgrund av transporttjänsternas särskilda natur och den direkta inverkan på den fria rörligheten för varor, med särskild inriktning på trafiksäkerhet och transportskydd, bör vägkontrollerna begränsas till ett minimum. Förare bör inte hållas ansvariga för sina respektive företags ytterligare administrativa skyldigheter. Arbetstidsbestämmelserna bör kontrolleras endast i transportföretagens lokaler. [Ändr. 774] |
| --- | --- |

(5a)

Mot bakgrund av transporttjänsternas särskilda natur och den direkta inverkan på den fria rörligheten för varor, med särskild inriktning på trafiksäkerhet och transportskydd, bör vägkontrollerna begränsas till ett minimum. Förare bör inte hållas ansvariga för sina respektive företags ytterligare administrativa skyldigheter. Arbetstidsbestämmelserna bör kontrolleras endast i transportföretagens lokaler. [Ändr. 774]

| (5b) | För att möjliggöra effektivare, snabbare och fler vägkontroller och samtidigt minska den administrativa bördan för förarna bör efterlevnaden av direktiv 2002/15/EG kontrolleras vid kontroller i företagens lokaler snarare än vid vägkontroller. [Ändr. 775] |
| --- | --- |

(5b)

För att möjliggöra effektivare, snabbare och fler vägkontroller och samtidigt minska den administrativa bördan för förarna bör efterlevnaden av direktiv 2002/15/EG kontrolleras vid kontroller i företagens lokaler snarare än vid vägkontroller. [Ändr. 775]

| (6) | Det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn har visat sig vara otillräckligt, vilket gör gränsöverskridande tillsyn svårare, mer ineffektiv och mindre konsekvent. Det är därför nödvändigt att inrätta en ram för effektiv kommunikation och ömsesidig assistans, inbegripet utbyte av uppgifter om överträdelser och information om god praxis i tillsynen. |
| --- | --- |

(6)

Det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn har visat sig vara otillräckligt, vilket gör gränsöverskridande tillsyn svårare, mer ineffektiv och mindre konsekvent. Det är därför nödvändigt att inrätta en ram för effektiv kommunikation och ömsesidig assistans, inbegripet utbyte av uppgifter om överträdelser och information om god praxis i tillsynen.

| (6a) | Av omsorg om effektivt administrativt samarbete och informationsutbyte bör medlemsstaterna koppla samman sina nationella elektroniska register genom det europeiska registret över vägtransportföretag, med rättslig grund i artikel 16.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009
   (6)

  . Medlemsstaterna bör vidta alla de åtgärder som krävs för att säkerställa att de nationella elektroniska registren är sammankopplade, så att behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet väginspektörer, kan få direkt realtidstillgång till de uppgifter och den information som ingår i det europeiska registret över vägtransportföretag. [Ändr. 776] |
| --- | --- |

(6a)

Av omsorg om effektivt administrativt samarbete och informationsutbyte bör medlemsstaterna koppla samman sina nationella elektroniska register genom det europeiska registret över vägtransportföretag, med rättslig grund i artikel 16.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009
   (6)

  . Medlemsstaterna bör vidta alla de åtgärder som krävs för att säkerställa att de nationella elektroniska registren är sammankopplade, så att behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet väginspektörer, kan få direkt realtidstillgång till de uppgifter och den information som ingår i det europeiska registret över vägtransportföretag. [Ändr. 776]

| (6b) | För att underlätta en bättre och enhetligare tillämpning av minimivillkoren för genomförande av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 och direktiv 2002/15/EG, och för att vägtransportföretagen lättare ska kunna uppfylla de administrativa kraven vid utstationering av förare bör kommissionen utveckla en eller flera moduler i informationssystemet för den inre marknaden (IMI) för inlämning av utstationeringsdeklarationer och elektroniska applikationer som ger inspektörer direkt realtidstillgång till det europeiska registret över vägtransportföretag och IMI i samband med vägkontroller. [Ändr. 777] |
| --- | --- |

(6b)

För att underlätta en bättre och enhetligare tillämpning av minimivillkoren för genomförande av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 och direktiv 2002/15/EG, och för att vägtransportföretagen lättare ska kunna uppfylla de administrativa kraven vid utstationering av förare bör kommissionen utveckla en eller flera moduler i informationssystemet för den inre marknaden (IMI) för inlämning av utstationeringsdeklarationer och elektroniska applikationer som ger inspektörer direkt realtidstillgång till det europeiska registret över vägtransportföretag och IMI i samband med vägkontroller. [Ändr. 777]

| (7) | För att ytterligare öka ändamålsenligheten, effektiviteten och enhetligheten i tillsynen är det önskvärt att utveckla funktionerna i och användningen av de befintliga nationella riskvärderingssystemen. Tillträde till uppgifterna i riskvärderingssystem skulle möjliggöra bättre målinriktning av kontroller på operatörer som inte följer reglerna, och en enhetlig formel för bedömning av riskvärdering avseende transportföretag bör bidra till en rättvisare behandling av operatörerna vid kontroller. |
| --- | --- |

(7)

För att ytterligare öka ändamålsenligheten, effektiviteten och enhetligheten i tillsynen är det önskvärt att utveckla funktionerna i och användningen av de befintliga nationella riskvärderingssystemen. Tillträde till uppgifterna i riskvärderingssystem skulle möjliggöra bättre målinriktning av kontroller på operatörer som inte följer reglerna, och en enhetlig formel för bedömning av riskvärdering avseende transportföretag bör bidra till en rättvisare behandling av operatörerna vid kontroller.

| (7a) | För att säkerställa rättvis konkurrens och lika villkor för arbetstagare och företag behövs framsteg med ett smart verkställande, och så mycket stöd som möjligt till en fullständig introduktion och användning av riskvärderingssystem. Tillsynsmyndigheterna måste därför ges realtidstillgång till nationella elektroniska register, samtidigt som de i högsta möjliga grad använder sig av det europeiska registret över vägtransportföretag. [Ändr. 778] |
| --- | --- |

(7a)

För att säkerställa rättvis konkurrens och lika villkor för arbetstagare och företag behövs framsteg med ett smart verkställande, och så mycket stöd som möjligt till en fullständig introduktion och användning av riskvärderingssystem. Tillsynsmyndigheterna måste därför ges realtidstillgång till nationella elektroniska register, samtidigt som de i högsta möjliga grad använder sig av det europeiska registret över vägtransportföretag. [Ändr. 778]

| (8) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 2006/22/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 2006/22/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 (7).

| (8a) | Regler för utstationering av arbetstagare som är tillämpliga på vägtransportverksamhet bör vara väl avvägda och enkla samt bli till ringa administrativ börda för medlemsstaterna och transportföretagen. Dessa regler bör inte vara inriktade på att avskräcka företag från verksamhet utanför etableringslandet. [Ändr. 779] |
| --- | --- |

(8a)

Regler för utstationering av arbetstagare som är tillämpliga på vägtransportverksamhet bör vara väl avvägda och enkla samt bli till ringa administrativ börda för medlemsstaterna och transportföretagen. Dessa regler bör inte vara inriktade på att avskräcka företag från verksamhet utanför etableringslandet. [Ändr. 779]

| (9) | Svårigheter har också upplevts vid tillämpning av bestämmelserna om utstationering av arbetstagare i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG (8) och reglerna om de administrativa kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU (9) på den mycket rörliga vägtransportsektorn. De okoordinerade nationella åtgärderna avseende tillämpningen och verkställigheten av bestämmelserna om utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn har genererat
  rättslig osäkerhet, snedvridning av konkurrensen i transportsektorn och
  stora administrativa bördor för utländska operatörer i EU. Detta ledde

  har lett till
  till onödiga begränsningar av friheten att tillhandahålla gränsöverskridande vägtransportjänster, med negativa sidoeffekter på sysselsättningen
  och på transportföretagens konkurrenskraft. Administrativa krav och kontrollåtgärder behöver harmoniseras så att transportörer inte drabbas av onödiga eller godtyckliga förseningar
  . [Ändr. 780] |
| --- | --- |

(9)

Svårigheter har också upplevts vid tillämpning av bestämmelserna om utstationering av arbetstagare i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG (8) och reglerna om de administrativa kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU (9) på den mycket rörliga vägtransportsektorn. De okoordinerade nationella åtgärderna avseende tillämpningen och verkställigheten av bestämmelserna om utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn har genererat
  rättslig osäkerhet, snedvridning av konkurrensen i transportsektorn och
  stora administrativa bördor för utländska operatörer i EU. Detta ledde

  har lett till
  till onödiga begränsningar av friheten att tillhandahålla gränsöverskridande vägtransportjänster, med negativa sidoeffekter på sysselsättningen
  och på transportföretagens konkurrenskraft. Administrativa krav och kontrollåtgärder behöver harmoniseras så att transportörer inte drabbas av onödiga eller godtyckliga förseningar
  . [Ändr. 780]

| (9a) | Medlemsstaterna bör utbyta uppgifter och information, samarbeta administrativt och ömsesidigt bistå varandra via informationssystemet för den inre marknaden (IMI) – vars rättsliga grund utgörs av förordning (EU) nr 1024/2012 – för att säkerställa full efterlevnad av reglerna. Dessutom bör IMI användas för inlämning och uppdatering av utstationeringsdeklarationer mellan transportföretag och de behöriga myndigheterna i de mottagande medlemsstaterna. För att det sistnämnda målet ska kunna uppnås behöver man utveckla ett parallellt offentligt gränssnitt inom IMI-systemet, som transportföretag ges tillgång till. [Ändr. 781] |
| --- | --- |

(9a)

Medlemsstaterna bör utbyta uppgifter och information, samarbeta administrativt och ömsesidigt bistå varandra via informationssystemet för den inre marknaden (IMI) – vars rättsliga grund utgörs av förordning (EU) nr 1024/2012 – för att säkerställa full efterlevnad av reglerna. Dessutom bör IMI användas för inlämning och uppdatering av utstationeringsdeklarationer mellan transportföretag och de behöriga myndigheterna i de mottagande medlemsstaterna. För att det sistnämnda målet ska kunna uppnås behöver man utveckla ett parallellt offentligt gränssnitt inom IMI-systemet, som transportföretag ges tillgång till. [Ändr. 781]

| (9b) | Alla aktörer i leveranskedjan för varor bör bära sin rimliga del av ansvaret för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv. Detta bör vara fallet när aktörerna faktiskt har kännedom om överträdelserna eller borde känna till dem mot bakgrund av samtliga relevanta omständigheter. [Ändr. 782] |
| --- | --- |

(9b)

Alla aktörer i leveranskedjan för varor bör bära sin rimliga del av ansvaret för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv. Detta bör vara fallet när aktörerna faktiskt har kännedom om överträdelserna eller borde känna till dem mot bakgrund av samtliga relevanta omständigheter. [Ändr. 782]

| (9c) | För att säkerställa att kontrollåtgärder för utstationering av förare inom vägtransportsektorn tillämpas korrekt enligt definitionerna i direktiven 96/71/EG och 2014/67/EU bör man stärka kontroller och samarbete på unionsnivå för att ta itu med bedrägerier rörande utstationering av förare. [Ändr. 783] |
| --- | --- |

(9c)

För att säkerställa att kontrollåtgärder för utstationering av förare inom vägtransportsektorn tillämpas korrekt enligt definitionerna i direktiven 96/71/EG och 2014/67/EU bör man stärka kontroller och samarbete på unionsnivå för att ta itu med bedrägerier rörande utstationering av förare. [Ändr. 783]

| (9d) | Underentreprenörer bör uppmuntras att agera med socialt ansvar genom att anlita transportföretag som efterlever bestämmelserna i detta direktiv. För att underentreprenörerna lättare ska kunna hitta sådana transportföretag bör kommissionen bedöma befintliga instrument och bästa praxis som främjar ett socialt ansvarsfullt agerande av alla aktörer i leveranskedjan för varor i syfte att, om lämpligt, inrätta en europeisk plattform för pålitliga transportföretag. [Ändr. 784] |
| --- | --- |

(9d)

Underentreprenörer bör uppmuntras att agera med socialt ansvar genom att anlita transportföretag som efterlever bestämmelserna i detta direktiv. För att underentreprenörerna lättare ska kunna hitta sådana transportföretag bör kommissionen bedöma befintliga instrument och bästa praxis som främjar ett socialt ansvarsfullt agerande av alla aktörer i leveranskedjan för varor i syfte att, om lämpligt, inrätta en europeisk plattform för pålitliga transportföretag. [Ändr. 784]

| (9e) | Om reglerna för etablering av internationella vägtransportföretag inte följs uppstår skillnader på hela den inre marknaden, vilket bidrar till illojal konkurrens mellan företagen. Villkoren för etablering av internationella transportföretag bör därför skärpas och bli mer lättkontrollerade, för att i synnerhet motverka att så kallade brevlådeföretag startas. [Ändr. 785] |
| --- | --- |

(9e)

Om reglerna för etablering av internationella vägtransportföretag inte följs uppstår skillnader på hela den inre marknaden, vilket bidrar till illojal konkurrens mellan företagen. Villkoren för etablering av internationella transportföretag bör därför skärpas och bli mer lättkontrollerade, för att i synnerhet motverka att så kallade brevlådeföretag startas. [Ändr. 785]

| (10) | Kommissionen erkände i sitt förslag av den 8 mars 2016 (10) för översynen av direktiv 96/71/EG att genomförandet av det direktivet ger upphov till särskilda rättsliga frågor och svårigheter i den mycket rörliga vägtransportsektorn och konstaterade att dessa problem lämpligast behandlas genom sektorsspecifik lagstiftning om vägtransporter. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen erkände i sitt förslag av den 8 mars 2016 (10) för översynen av direktiv 96/71/EG att genomförandet av det direktivet ger upphov till särskilda rättsliga frågor och svårigheter i den mycket rörliga vägtransportsektorn och konstaterade att dessa problem lämpligast behandlas genom sektorsspecifik lagstiftning om vägtransporter.

| (10a) | Förarbristen i Europa ställer krav på åtskilligt bättre arbetsvillkor, så att yrket blir mer tilltalande. [Ändr. 786] |
| --- | --- |

(10a)

Förarbristen i Europa ställer krav på åtskilligt bättre arbetsvillkor, så att yrket blir mer tilltalande. [Ändr. 786]

| (11) | För att säkerställa ett effektivt och proportionerligt genomförande av direktiv 96/71/EG inom vägtransportsektorn är det nödvändigt att upprätta sektorsspecifika regler som återspeglar särdragen hos den mycket rörliga arbetskraften inom vägtransportsektorn och skapa en balans mellan det sociala skyddet för förare och friheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster för operatörer.
  Bestämmelserna om utstationering av arbetstagare i direktiv 96/71/EG, och om tillämpningen av dessa bestämmelser i direktiv 2014/67/EU, bör gälla för vägtransportsektorn i enlighet med villkoren i det här direktivet. [Ändr. 787] |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa ett effektivt och proportionerligt genomförande av direktiv 96/71/EG inom vägtransportsektorn är det nödvändigt att upprätta sektorsspecifika regler som återspeglar särdragen hos den mycket rörliga arbetskraften inom vägtransportsektorn och skapa en balans mellan det sociala skyddet för förare och friheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster för operatörer.
  Bestämmelserna om utstationering av arbetstagare i direktiv 96/71/EG, och om tillämpningen av dessa bestämmelser i direktiv 2014/67/EU, bör gälla för vägtransportsektorn i enlighet med villkoren i det här direktivet. [Ändr. 787]

| (12) | Dessa välavvägda kriterier bör bygga på ett koncept baserat på förares tillräckliga koppling till ett territorium i en värdmedlemsstat. Därför bör det fastställas en tidströskel, efter vilken minimilönen och det minsta antalet betalda semesterdagar per år i värdmedlemsstaten ska tillämpas vid internationella transporter. Denna tidströskel bör inte gälla

  Denna tillräckliga koppling föreligger
  för cabotagetransport enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets förordningar
  (EG) nr
  1072/2009 (11) och
  (EG) nr
  1073/2009 (12), eftersom hela transporten äger rum i en värdmedlemsstat. Som en följd av detta bör den minimilön och det minsta antal betalda semesterdagar som gäller i värdmedlemsstaten

  direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU
  tillämpas på cabotagetransport oberoende av frekvensen och varaktigheten för de transporter som utförs av en förare. [Ändr. 788] |
| --- | --- |

(12)

Dessa välavvägda kriterier bör bygga på ett koncept baserat på förares tillräckliga koppling till ett territorium i en värdmedlemsstat. Därför bör det fastställas en tidströskel, efter vilken minimilönen och det minsta antalet betalda semesterdagar per år i värdmedlemsstaten ska tillämpas vid internationella transporter. Denna tidströskel bör inte gälla

  Denna tillräckliga koppling föreligger
  för cabotagetransport enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets förordningar
  (EG) nr
  1072/2009 (11) och
  (EG) nr
  1073/2009 (12), eftersom hela transporten äger rum i en värdmedlemsstat. Som en följd av detta bör den minimilön och det minsta antal betalda semesterdagar som gäller i värdmedlemsstaten

  direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU
  tillämpas på cabotagetransport oberoende av frekvensen och varaktigheten för de transporter som utförs av en förare. [Ändr. 788]

| (12a) | För internationella transporter skulle den huvudsakliga kopplingen för en förare i den bilaterala internationella transporten vara den medlemsstat där transportföretaget är etablerat, eftersom föraren återvänder dit regelbundet. En förare får utföra flera bilaterala transporter under en resa. Å andra sidan finns det en tillräcklig koppling till en värdmedlemsstats territorium när en förare utför andra typer av transporter, särskilt icke-bilaterala internationella transporter, i den medlemsstaten. [Ändr. 789] |
| --- | --- |

(12a)

För internationella transporter skulle den huvudsakliga kopplingen för en förare i den bilaterala internationella transporten vara den medlemsstat där transportföretaget är etablerat, eftersom föraren återvänder dit regelbundet. En förare får utföra flera bilaterala transporter under en resa. Å andra sidan finns det en tillräcklig koppling till en värdmedlemsstats territorium när en förare utför andra typer av transporter, särskilt icke-bilaterala internationella transporter, i den medlemsstaten. [Ändr. 789]

| (12b) | För att säkerställa en effektiv användning av transportresurserna, beakta de operativa förhållandena och minska antalet tomkörningar, vilket är viktigt för att Parisavtalets mål om minskade koldioxidutsläpp ska kunna uppnås, bör ett begränsat antal ytterligare transporter tillåtas utan att reglerna för utstationering aktiveras. Med detta avses transporter som utförs under en period i samband med, eller efter, en bilateral internationell transport från etableringsmedlemsstaten och före återresan till etableringsmedlemsstaten. [Ändr. 790] |
| --- | --- |

(12b)

För att säkerställa en effektiv användning av transportresurserna, beakta de operativa förhållandena och minska antalet tomkörningar, vilket är viktigt för att Parisavtalets mål om minskade koldioxidutsläpp ska kunna uppnås, bör ett begränsat antal ytterligare transporter tillåtas utan att reglerna för utstationering aktiveras. Med detta avses transporter som utförs under en period i samband med, eller efter, en bilateral internationell transport från etableringsmedlemsstaten och före återresan till etableringsmedlemsstaten. [Ändr. 790]

| (12c) | När föraren utför en kombinerad transport, har den tjänst som tillhandahålls under den inledande eller avslutande vägetappen en nära koppling till etableringsmedlemsstaten, förutsatt att vägetappen i sig utgör en bilateral transport. En tillräcklig koppling till en värdmedlemsstats territorium föreligger däremot när transporten under vägetappen utförs inom värdmedlemsstaten eller som en icke-bilateral internationell transport, och därför bör utstationeringsbestämmelserna tillämpas i ett sådant fall. [Ändr. 791] |
| --- | --- |

(12c)

När föraren utför en kombinerad transport, har den tjänst som tillhandahålls under den inledande eller avslutande vägetappen en nära koppling till etableringsmedlemsstaten, förutsatt att vägetappen i sig utgör en bilateral transport. En tillräcklig koppling till en värdmedlemsstats territorium föreligger däremot när transporten under vägetappen utförs inom värdmedlemsstaten eller som en icke-bilateral internationell transport, och därför bör utstationeringsbestämmelserna tillämpas i ett sådant fall. [Ändr. 791]

| (12d) | Eftersom föraren inte har någon tillräcklig koppling till en transitmedlemsstats territorium bör transittrafik inte anses utgöra utstationering. Det bör också klargöras att det inte ändrar transportens klassificering att passagerare lämnar bussen av hygieniska skäl under ett uppehåll. [Ändr. 792] |
| --- | --- |

(12d)

Eftersom föraren inte har någon tillräcklig koppling till en transitmedlemsstats territorium bör transittrafik inte anses utgöra utstationering. Det bör också klargöras att det inte ändrar transportens klassificering att passagerare lämnar bussen av hygieniska skäl under ett uppehåll. [Ändr. 792]

| (12e) | Vägtransport är en mycket rörlig sektor som kräver en gemensam metod för vissa aspekter på ersättning i sektorn. Transportföretag behöver rättslig säkerhet om vilka regler och krav de ska följa. Dessa regler och krav bör vara tydliga, begripliga och lättillgängliga för transportföretagen, och bör möjliggöra effektiva kontroller. Nya regler får inte medföra onödiga administrativa bördor och bör ta vederbörlig hänsyn till små och medelstora företags intressen. [Ändr. 793] |
| --- | --- |

(12e)

Vägtransport är en mycket rörlig sektor som kräver en gemensam metod för vissa aspekter på ersättning i sektorn. Transportföretag behöver rättslig säkerhet om vilka regler och krav de ska följa. Dessa regler och krav bör vara tydliga, begripliga och lättillgängliga för transportföretagen, och bör möjliggöra effektiva kontroller. Nya regler får inte medföra onödiga administrativa bördor och bör ta vederbörlig hänsyn till små och medelstora företags intressen. [Ändr. 793]

| (12f) | När de arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG, i enlighet med nationell rätt, tradition och praxis samt med respekt för arbetsmarknadens parters självständighet, anges i kollektivavtal i enlighet med artikel 3.1 och 3.8 i det direktivet, bör medlemsstaterna, i linje med direktiv 2014/67/EU, säkerställa att dessa villkor på ett tillgängligt och öppet sätt tillhandahålls transportföretag från andra medlemsstater och utstationerade förare, och bör för detta ändamål involvera arbetsmarknadens parter. Den relevanta informationen bör framför allt omfatta de olika löner och komponenter som ingår i dessa, inbegripet lönekomponenter enligt lokalt eller regionalt tillämpliga kollektivavtal, metoden för att beräkna den lön som ska betalas ut samt, i relevanta fall, kriterierna för att ingå i olika lönekategorier. I överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/957
   (13)

  om ändring av direktiv 96/71/EG bör transportföretag inte beläggas med sanktioner till följd av bristande efterlevnad av lönekomponenter, metoden för att beräkna den lön som ska betalas ut eller, i relevanta fall, kriterierna för att ingå i de olika lönekategorierna, om inte dessa är allmänt tillgängliga. [Ändr. 794] |
| --- | --- |

(12f)

När de arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG, i enlighet med nationell rätt, tradition och praxis samt med respekt för arbetsmarknadens parters självständighet, anges i kollektivavtal i enlighet med artikel 3.1 och 3.8 i det direktivet, bör medlemsstaterna, i linje med direktiv 2014/67/EU, säkerställa att dessa villkor på ett tillgängligt och öppet sätt tillhandahålls transportföretag från andra medlemsstater och utstationerade förare, och bör för detta ändamål involvera arbetsmarknadens parter. Den relevanta informationen bör framför allt omfatta de olika löner och komponenter som ingår i dessa, inbegripet lönekomponenter enligt lokalt eller regionalt tillämpliga kollektivavtal, metoden för att beräkna den lön som ska betalas ut samt, i relevanta fall, kriterierna för att ingå i olika lönekategorier. I överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/957
   (13)

  om ändring av direktiv 96/71/EG bör transportföretag inte beläggas med sanktioner till följd av bristande efterlevnad av lönekomponenter, metoden för att beräkna den lön som ska betalas ut eller, i relevanta fall, kriterierna för att ingå i de olika lönekategorierna, om inte dessa är allmänt tillgängliga. [Ändr. 794]

| (13) | I syfte att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomdrivande av de sektorsspecifika bestämmelserna om utstationering av arbetstagare och för att undvika oproportionerliga administrativa bördor för utländska operatörer, bör sektorsspecifika administrativa krav och kontrollkrav upprättas inom vägtransportsektorn, med fullt utnyttjande av kontrollverktyg, såsom digitala färdskrivare.
  I syfte att minimera komplexiteten i de skyldigheter som fastställs i detta direktiv och i direktiv 96/71/EG bör medlemsstaterna kunna ålägga vägtransportföretag endast de administrativa krav som anges i det här direktivet och som har anpassats till vägtransportsektorn. [Ändr. 795] |
| --- | --- |

(13)

I syfte att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomdrivande av de sektorsspecifika bestämmelserna om utstationering av arbetstagare och för att undvika oproportionerliga administrativa bördor för utländska operatörer, bör sektorsspecifika administrativa krav och kontrollkrav upprättas inom vägtransportsektorn, med fullt utnyttjande av kontrollverktyg, såsom digitala färdskrivare.
  I syfte att minimera komplexiteten i de skyldigheter som fastställs i detta direktiv och i direktiv 96/71/EG bör medlemsstaterna kunna ålägga vägtransportföretag endast de administrativa krav som anges i det här direktivet och som har anpassats till vägtransportsektorn. [Ändr. 795]

| (13a) | För att förarna ska få en mindre betungande administrativ börda och färre dokumenthanteringsuppgifter bör transportföretag, på begäran av de behöriga myndigheterna i företagets etableringsmedlemsstat, tillhandahålla alla nödvändiga handlingar enligt kapitel III i direktiv 2014/67/EU om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan medlemsstaterna. [Ändr. 796] |
| --- | --- |

(13a)

För att förarna ska få en mindre betungande administrativ börda och färre dokumenthanteringsuppgifter bör transportföretag, på begäran av de behöriga myndigheterna i företagets etableringsmedlemsstat, tillhandahålla alla nödvändiga handlingar enligt kapitel III i direktiv 2014/67/EU om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan medlemsstaterna. [Ändr. 796]

| (13b) | För att underlätta genomförandet, tillämpningen och verkställandet av detta direktiv bör informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012
   (14)

  , användas i medlemsstaterna för ett förbättrat informationsutbyte mellan regionala och lokala myndigheter över gränserna. Det kunde även vara fördelaktigt att utöka IMI:s funktioner till inlämning och överföring av enkla anmälningar. [Ändr. 797] |
| --- | --- |

(13b)

För att underlätta genomförandet, tillämpningen och verkställandet av detta direktiv bör informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012
   (14)

  , användas i medlemsstaterna för ett förbättrat informationsutbyte mellan regionala och lokala myndigheter över gränserna. Det kunde även vara fördelaktigt att utöka IMI:s funktioner till inlämning och överföring av enkla anmälningar. [Ändr. 797]

| (13c) | För att minska den administrativa bördan för transportföretag, som ofta är små och medelstora företag, bör transportföretagens inlämning av utstationeringsdeklarationer förenklas med hjälp av delvis förhandsifyllda standardiserade formulär som är översatta till unionens samtliga officiella språk. [Ändr. 798] |
| --- | --- |

(13c)

För att minska den administrativa bördan för transportföretag, som ofta är små och medelstora företag, bör transportföretagens inlämning av utstationeringsdeklarationer förenklas med hjälp av delvis förhandsifyllda standardiserade formulär som är översatta till unionens samtliga officiella språk. [Ändr. 798]

| (13d) | Ett allmänt genomförande och en allmän tillämpning av bestämmelserna för utstationering av arbetstagare i vägtransportsektorn skulle kunna påverka strukturen i branschen för godstransporter på väg i unionen. Medlemsstaterna och kommissionen bör därför noga övervaka följderna av denna process. [Ändr. 799] |
| --- | --- |

(13d)

Ett allmänt genomförande och en allmän tillämpning av bestämmelserna för utstationering av arbetstagare i vägtransportsektorn skulle kunna påverka strukturen i branschen för godstransporter på väg i unionen. Medlemsstaterna och kommissionen bör därför noga övervaka följderna av denna process. [Ändr. 799]

| (13e) | Tillsynen bör främst ske i form av inspektioner i företagens lokaler. Vägkontroller bör inte uteslutas, men bör genomföras på ett icke-diskriminerande sätt och enbart avse fraktsedlar eller elektroniska fraktsedlar, bekräftelser av förhandsregistrering och intyg för återvändande till det land där företaget är etablerat eller där föraren har sin hemvist. Vägkontroller bör i första hand användas för kontroll av färdskrivardata som är viktiga för att fastställa förarens och fordonets verksamhet över en löpande fyraveckorsperiod och den geografiska täckningen för denna verksamhet. Registrering av landskoden kan vara till nytta här. [Ändr. 800] |
| --- | --- |

(13e)

Tillsynen bör främst ske i form av inspektioner i företagens lokaler. Vägkontroller bör inte uteslutas, men bör genomföras på ett icke-diskriminerande sätt och enbart avse fraktsedlar eller elektroniska fraktsedlar, bekräftelser av förhandsregistrering och intyg för återvändande till det land där företaget är etablerat eller där föraren har sin hemvist. Vägkontroller bör i första hand användas för kontroll av färdskrivardata som är viktiga för att fastställa förarens och fordonets verksamhet över en löpande fyraveckorsperiod och den geografiska täckningen för denna verksamhet. Registrering av landskoden kan vara till nytta här. [Ändr. 800]

| (13f) | Inverkan av tillämpningen och verkställigheten av bestämmelserna för utstationering av arbetstagare inom vägtransportbranschen bör återkommande utvärderas av kommissionen och rapporteras till parlamentet och rådet, och förslag bör utarbetas för att ytterligare förenkla dessa bestämmelser och minska den administrativa bördan. [Ändr. 801] |
| --- | --- |

(13f)

Inverkan av tillämpningen och verkställigheten av bestämmelserna för utstationering av arbetstagare inom vägtransportbranschen bör återkommande utvärderas av kommissionen och rapporteras till parlamentet och rådet, och förslag bör utarbetas för att ytterligare förenkla dessa bestämmelser och minska den administrativa bördan. [Ändr. 801]

| (13 g) | Med tanke på transportsektorns behov av särskild behandling, eftersom det är just rörlighet som förarna ägnar sig åt, bör tillämpningen av direktiv 96/71/EG på vägtransportsektorn sammanfalla med ikraftträdandedatumet för ändringen av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn. [Ändr. 802] |
| --- | --- |

(13 g)

Med tanke på transportsektorns behov av särskild behandling, eftersom det är just rörlighet som förarna ägnar sig åt, bör tillämpningen av direktiv 96/71/EG på vägtransportsektorn sammanfalla med ikraftträdandedatumet för ändringen av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn. [Ändr. 802]

| (13h) | I syfte att anpassa bilagorna i detta direktiv till utvecklingen av bästa praxis bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av bilagorna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (15)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 803] |
| --- | --- |

(13h)

I syfte att anpassa bilagorna i detta direktiv till utvecklingen av bästa praxis bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av bilagorna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (15)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 803]

| (-14a) | Informationsutbytet inom ramen för ett effektivt administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd mellan medlemsstater bör följa de regler för skydd av personuppgifter som fastställs i förordning (EU) 2016/679. [Ändr. 804] |
| --- | --- |

(-14a)

Informationsutbytet inom ramen för ett effektivt administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd mellan medlemsstater bör följa de regler för skydd av personuppgifter som fastställs i förordning (EU) 2016/679. [Ändr. 804]

| (-14b) | Regler som säkerställer goda sociala villkor på hela den europeiska vägtransportmarknaden bör respekteras av alla parter i försörjningskedjan. För att skapa en ekonomiskt och socialt hållbar europeisk inre marknad bör en ansvarskedja som omfattar alla aktörer i logistikkedjan inrättas och tillämpas. Genom att upprätthålla transparens och ansvarsskyldighet och öka den sociala och ekonomiska jämlikheten gör man föraryrket mer attraktivt och främjar sund konkurrens. [Ändr. 805] |
| --- | --- |

(-14b)

Regler som säkerställer goda sociala villkor på hela den europeiska vägtransportmarknaden bör respekteras av alla parter i försörjningskedjan. För att skapa en ekonomiskt och socialt hållbar europeisk inre marknad bör en ansvarskedja som omfattar alla aktörer i logistikkedjan inrättas och tillämpas. Genom att upprätthålla transparens och ansvarsskyldighet och öka den sociala och ekonomiska jämlikheten gör man föraryrket mer attraktivt och främjar sund konkurrens. [Ändr. 805]

| (14) | Direktiv 2006/22/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Direktiv 2006/22/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2006/22/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:
  ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG vad gäller sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG vad gäller sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG”.

| 2. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”I detta direktiv fastställs minimivillkor för genomförandet av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 (*1) och direktiv 2002/15/EG (*2).”.

  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1)."


  (*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (EGT L 80, 23.3.2002, s. 35)" |
| --- | --- |

2.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”I detta direktiv fastställs minimivillkor för genomförandet av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 (*1) och direktiv 2002/15/EG (*2).”.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1)."

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (EGT L 80, 23.3.2002, s. 35)"

| 3. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Dessa kontroller ska varje år täcka ett stort och representativt genomsnitt av mobila arbetstagare, förare, företag och fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 samt
  , vid kontroller i lokalerna,
  av mobila arbetstagare och förare som omfattas av direktiv 2002/15/EG.
  Medlemsstaterna ska organisera vägkontroller av genomförandet av direktiv 2002/15/EG först när det finns teknik som gör det möjligt att genomföra effektiva kontroller. Fram till dess ska kontrollerna utföras uteslutande i transportföretagens lokaler.
  ”. [Ändr. 806] |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Dessa kontroller ska varje år täcka ett stort och representativt genomsnitt av mobila arbetstagare, förare, företag och fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 samt
  , vid kontroller i lokalerna,
  av mobila arbetstagare och förare som omfattas av direktiv 2002/15/EG.
  Medlemsstaterna ska organisera vägkontroller av genomförandet av direktiv 2002/15/EG först när det finns teknik som gör det möjligt att genomföra effektiva kontroller. Fram till dess ska kontrollerna utföras uteslutande i transportföretagens lokaler.
  ”. [Ändr. 806]

| b) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Varje medlemsstat ska organisera kontrollerna på ett sådant sätt att minst 3 % av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordning (EG) nr 561/2006, förordning (EU) nr 165/2014 och direktiv 2002/15/EG kontrolleras.
  Efter en vägkontroll och om föraren inte kan lämna in ett eller flera av de begärda dokumenten ska föraren få fortsätta sin transport, och transportföretaget i etableringsmedlemsstaten ska vara skyldigt att lämna in de erforderliga dokumenten via de behöriga myndigheterna.
  ”[Ändr. 807] |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”Varje medlemsstat ska organisera kontrollerna på ett sådant sätt att minst 3 % av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordning (EG) nr 561/2006, förordning (EU) nr 165/2014 och direktiv 2002/15/EG kontrolleras.
  Efter en vägkontroll och om föraren inte kan lämna in ett eller flera av de begärda dokumenten ska föraren få fortsätta sin transport, och transportföretaget i etableringsmedlemsstaten ska vara skyldigt att lämna in de erforderliga dokumenten via de behöriga myndigheterna.
  ”[Ändr. 807]

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Den information som lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006 ska inbegripa uppgifter om antalet förare som kontrollerats på vägarna, antalet kontroller i företagens lokaler, antalet kontrollerade arbetsdagar och antalet rapporterade överträdelser

  som kontrollerats i lokaler
  samt antalet och typen av rapporterade överträdelser med uppgift om huruvida det rört sig om person- eller godstransport.”[Ändr. 808] |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Den information som lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006 ska inbegripa uppgifter om antalet förare som kontrollerats på vägarna, antalet kontroller i företagens lokaler, antalet kontrollerade arbetsdagar och antalet rapporterade överträdelser

  som kontrollerats i lokaler
  samt antalet och typen av rapporterade överträdelser med uppgift om huruvida det rört sig om person- eller godstransport.”[Ändr. 808]

| 3a. | Artikel 5 ska ersättas med följande:





  ”Artikel 5




  Samordnade kontroller




  Medlemsstaterna ska minst sex gånger om året genomföra samordnade vägkontroller och kontroller i lokalerna av förare och fordon som omfattas av förordning (EG) nr 561/2006 eller förordning (EU) nr 165/2014. Sådana kontroller ska genomföras samtidigt av tillsynsmyndigheterna i minst två medlemsstater, varvid var och en agerar på sitt eget territorium. En sammanfattning av resultaten från de samordnade kontrollerna ska offentliggöras i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.” |
| --- | --- |

3a.

3a.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Samordnade kontroller

Medlemsstaterna ska minst sex gånger om året genomföra samordnade vägkontroller och kontroller i lokalerna av förare och fordon som omfattas av förordning (EG) nr 561/2006 eller förordning (EU) nr 165/2014. Sådana kontroller ska genomföras samtidigt av tillsynsmyndigheterna i minst två medlemsstater, varvid var och en agerar på sitt eget territorium. En sammanfattning av resultaten från de samordnade kontrollerna ska offentliggöras i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.”

| 4. | Artikel 6.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Kontroller i företagens lokaler ska organiseras på grundval av tidigare erfarenheter från olika typer av transporter och företag. Denna typ av kontroller ska även utföras när allvarliga överträdelser av förordning

  förordningarna
  (EG) nr 561/2006 eller

  och
  (EU) nr 165/2014 eller direktiv 2002/15/EG har avslöjats vid vägkontroller.”. [Ändr. 810] |
| --- | --- |

4.

Artikel 6.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kontroller i företagens lokaler ska organiseras på grundval av tidigare erfarenheter från olika typer av transporter och företag. Denna typ av kontroller ska även utföras när allvarliga överträdelser av förordning

  förordningarna
  (EG) nr 561/2006 eller

  och
  (EU) nr 165/2014 eller direktiv 2002/15/EG har avslöjats vid vägkontroller.”. [Ändr. 810]

| 4a. | I artikel 7.1 ska led b ersättas med följande:










  ”b) | Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 811] |
| --- | --- | --- |

4a.

4a.

I artikel 7.1 ska led b ersättas med följande:

I artikel 7.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

”b)

Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 811]

Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006.”

| 5. | I artikel 7.1 ska följande led läggas till:






  ”d) | Att säkerställa utbyte av information med de övriga medlemsstaterna när det gäller tillämpningen av nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv och direktiv 2002/15/EG.” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 7.1 ska följande led läggas till:

”d)

Att säkerställa utbyte av information med de övriga medlemsstaterna när det gäller tillämpningen av nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv och direktiv 2002/15/EG.”

| 6. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:








  -a) | I punkt 8.1 ska inledningen ersättas med följande:





  ”1.
     
  Information som bilateralt ställs till förfogande i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 561/2006 eller artikel 40 i förordning (EU) nr 165/2014 ska utbytas mellan de organ som anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 7.” [Ändr. 812] |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

-a)

-a)

I punkt 8.1 ska inledningen ersättas med följande:

I punkt 8.1 ska inledningen ersättas med följande:

”1.
     
  Information som bilateralt ställs till förfogande i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 561/2006 eller artikel 40 i förordning (EU) nr 165/2014 ska utbytas mellan de organ som anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 7.” [Ändr. 812]

| a) | I punkt 1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | på motiverad

  en särskild
  begäran av en medlemsstat i enskilda fall
  , förutsatt att den begärda informationen inte är tillgänglig genom direkta sökningar i de nationella elektroniska register som avses i artikel 16.5 i förordning (EG) nr 1071/2009
  .”[Ändr. 813] |
| --- | --- | --- |

a)

I punkt 1 ska led b ersättas med följande:

”b)

på motiverad

  en särskild
  begäran av en medlemsstat i enskilda fall
  , förutsatt att den begärda informationen inte är tillgänglig genom direkta sökningar i de nationella elektroniska register som avses i artikel 16.5 i förordning (EG) nr 1071/2009
  .”[Ändr. 813]

motiverad

en särskild

, förutsatt att den begärda informationen inte är tillgänglig genom direkta sökningar i de nationella elektroniska register som avses i artikel 16.5 i förordning (EG) nr 1071/2009

[Ändr. 813]

| b) | Följande punkt ska införas:

  ”1a.   Medlemsstaterna ska överlämna den information som begärs av andra medlemsstater enligt punkt 1 b i denna artikel inom 25

  10
  arbetsdagar från mottagandet av begäran. I 
  vederbörligen motiverade
  fall som kräver fördjupad undersökning eller involverar kontroller i de berörda företagens lokaler
  ska tidsfristen vara 20 arbetsdagar
  . En kortare tidsfrist får fastställas genom en ömsesidig överenskommelse mellan medlemsstaterna. I brådskande fall eller fall som kräver enkel registerkontroll, exempelvis i ett riskvärderingssystem, ska den begärda informationen lämnas inom tre arbetsdagar. [Ändr. 814]

  Om den anmodade medlemsstaten anser att begäran inte är tillräckligt motiverad ska den utan dröjsmål informera den medlemsstat som begär informationen om detta inom tio

  fem
  arbetsdagar. Den medlemsstat som begärt informationen ska ytterligare motivera sin begäran. Om detta inte är möjligt får begäran avvisas av medlemsstaten. [Ändr. 815]

  När det är svårt eller omöjligt att tillmötesgå en begäran om information eller att genomföra kontroller, inspektioner eller utredningar, ska den berörda

  anmodade
  medlemsstaten informera den medlemsstat som begär informationen om detta inom tio arbetsdagar och ange skälen

  med vederbörliga argument för varför det är svårt eller omöjligt att tillhandahålla informationen i fråga
  . De berörda medlemsstaterna ska diskutera med varandra i syfte att finna en lösning på alla problem.[Ändr. 816]



  Om kommissionen får kännedom om ett ihållande problem med informationsutbytet eller en bestående vägran att tillhandahålla information får den vidta alla åtgärder som krävs för att åtgärda situationen, inbegripet att vid behov inleda en utredning och slutligen tillämpa sanktioner mot medlemsstaten.”.[Ändr. 817] |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”1a.   Medlemsstaterna ska överlämna den information som begärs av andra medlemsstater enligt punkt 1 b i denna artikel inom 25

  10
  arbetsdagar från mottagandet av begäran. I 
  vederbörligen motiverade
  fall som kräver fördjupad undersökning eller involverar kontroller i de berörda företagens lokaler
  ska tidsfristen vara 20 arbetsdagar
  . En kortare tidsfrist får fastställas genom en ömsesidig överenskommelse mellan medlemsstaterna. I brådskande fall eller fall som kräver enkel registerkontroll, exempelvis i ett riskvärderingssystem, ska den begärda informationen lämnas inom tre arbetsdagar. [Ändr. 814]

Om den anmodade medlemsstaten anser att begäran inte är tillräckligt motiverad ska den utan dröjsmål informera den medlemsstat som begär informationen om detta inom tio

  fem
  arbetsdagar. Den medlemsstat som begärt informationen ska ytterligare motivera sin begäran. Om detta inte är möjligt får begäran avvisas av medlemsstaten. [Ändr. 815]

När det är svårt eller omöjligt att tillmötesgå en begäran om information eller att genomföra kontroller, inspektioner eller utredningar, ska den berörda

  anmodade
  medlemsstaten informera den medlemsstat som begär informationen om detta inom tio arbetsdagar och ange skälen

  med vederbörliga argument för varför det är svårt eller omöjligt att tillhandahålla informationen i fråga
  . De berörda medlemsstaterna ska diskutera med varandra i syfte att finna en lösning på alla problem.[Ändr. 816]

Om kommissionen får kännedom om ett ihållande problem med informationsutbytet eller en bestående vägran att tillhandahålla information får den vidta alla åtgärder som krävs för att åtgärda situationen, inbegripet att vid behov inleda en utredning och slutligen tillämpa sanktioner mot medlemsstaten.”.[Ändr. 817]

| ba) | Punkt 2 ska ersättas med följande:





  ”2.
     
  Genom undantag från artikel 21 i direktiv 2014/67/EU ska det informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna som föreskrivs i punkterna 1 och 1a i denna artikel genomföras via informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättades genom förordning (EU) nr 1024/2012. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska ha direkt tillgång i realtid till uppgifter i nationella elektroniska register via det europeiska register för vägtransportföretag som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1071/2009.”[Ändr. 818] |
| --- | --- |

ba)

ba)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  Genom undantag från artikel 21 i direktiv 2014/67/EU ska det informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna som föreskrivs i punkterna 1 och 1a i denna artikel genomföras via informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättades genom förordning (EU) nr 1024/2012. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska ha direkt tillgång i realtid till uppgifter i nationella elektroniska register via det europeiska register för vägtransportföretag som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1071/2009.”[Ändr. 818]

| bb) | I artikel 8 ska följande punkt läggas till:





  ”2a.
     
  Kommissionen ska utveckla en elektronisk tillämpning som är gemensam för alla EU-medlemsstater som ger inspektörer direkt tillgång i realtid till det europeiska registret för vägtransportföretag och IMI i samband med vägkontroller och kontroller i lokaler senast 2020. Denna applikation ska utvecklas genom ett pilotprojekt.” [Ändr. 819] |
| --- | --- |

bb)

bb)

I artikel 8 ska följande punkt läggas till:

I artikel 8 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Kommissionen ska utveckla en elektronisk tillämpning som är gemensam för alla EU-medlemsstater som ger inspektörer direkt tillgång i realtid till det europeiska registret för vägtransportföretag och IMI i samband med vägkontroller och kontroller i lokaler senast 2020. Denna applikation ska utvecklas genom ett pilotprojekt.” [Ändr. 819]

| 7. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska införa ett riskvärderingssystem för företag och dessa ska grundas på det relativa antal överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 eller av förordning (EU) nr 165/2014 eller av nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2002/15/EG som begås av ett enskilt företag samt på hur allvarliga dessa överträdelser är.
  Kommissionen ska genom genomförandeakter

  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att
  fastställa en gemensam formel för beräkning av en riskvärdering avseende företag, vilken ska ta hänsyn till överträdelsernas antal, allvarlighetsgrad och frekvens samt resultaten av kontroller där ingen överträdelse har upptäckts och huruvida ett vägtransportföretag har använt den smarta färdskrivaren i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014 på alla sina fordon. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2 i detta direktiv.”[Ändr. 820] |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska införa ett riskvärderingssystem för företag och dessa ska grundas på det relativa antal överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 eller av förordning (EU) nr 165/2014 eller av nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2002/15/EG som begås av ett enskilt företag samt på hur allvarliga dessa överträdelser är.

Kommissionen ska genom genomförandeakter

  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att
  fastställa en gemensam formel för beräkning av en riskvärdering avseende företag, vilken ska ta hänsyn till överträdelsernas antal, allvarlighetsgrad och frekvens samt resultaten av kontroller där ingen överträdelse har upptäckts och huruvida ett vägtransportföretag har använt den smarta färdskrivaren i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014 på alla sina fordon. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2 i detta direktiv.”[Ändr. 820]

| b) | I punkt 2 ska andra meningen utgå. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska andra meningen utgå.

| ba) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:





  ”3.
     
  En inledande förteckning över överträdelser av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 anges i bilaga III.” [Ändr. 821] |
| --- | --- |

ba)

ba)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”3.
     
  En inledande förteckning över överträdelser av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 anges i bilaga III.” [Ändr. 821]

| bb) | I punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:




  ”I syfte att upprätta riktlinjer för jämförelser av överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 eller förordning (EU) nr 165/2014, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att ändra bilaga III i syfte att upprätta riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser, uppdelat i kategorier på grundval av hur allvarliga överträdelserna är.”. [Ändr. 822] |
| --- | --- |

bb)

bb)

I punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:

I punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:

”I syfte att upprätta riktlinjer för jämförelser av överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 eller förordning (EU) nr 165/2014, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att ändra bilaga III i syfte att upprätta riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser, uppdelat i kategorier på grundval av hur allvarliga överträdelserna är.”. [Ändr. 822]

”I syfte att upprätta riktlinjer för jämförelser av överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 eller förordning (EU) nr 165/2014, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att ändra bilaga III i syfte att upprätta riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser, uppdelat i kategorier på grundval av hur allvarliga överträdelserna är.”.

| bc) | I punkt 3 ska tredje stycket ersättas med följande:




  ”Den kategori som avser de allvarligaste överträdelserna bör inbegripa sådana överträdelser som innebär att bristande iakttagande av aktuella bestämmelser i förordning (EG) nr 561/2006 eller (EU) nr 165/2014 medför en hög risk för dödlig utgång eller allvarliga personskador.” [Ändr. 823] |
| --- | --- |

bc)

bc)

I punkt 3 ska tredje stycket ersättas med följande:

I punkt 3 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Den kategori som avser de allvarligaste överträdelserna bör inbegripa sådana överträdelser som innebär att bristande iakttagande av aktuella bestämmelser i förordning (EG) nr 561/2006 eller (EU) nr 165/2014 medför en hög risk för dödlig utgång eller allvarliga personskador.” [Ändr. 823]

”Den kategori som avser de allvarligaste överträdelserna bör inbegripa sådana överträdelser som innebär att bristande iakttagande av aktuella bestämmelser i förordning (EG) nr 561/2006 eller (EU) nr 165/2014 medför en hög risk för dödlig utgång eller allvarliga personskador.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:

  ”4.   För att underlätta riktade vägkontroller ska uppgifterna i det nationella riskvärderingssystemet
  och de nationella registren över transportföretag och transportverksamhet
  vid tidpunkten för kontrollen vara åtkomliga för samtliga behöriga kontrollmyndigheter i den berörda medlemsstaten
  åtminstone via en elektronisk tillämpning som är gemensam för samtliga medlemsstater och genom vilken de ges direkt tillgång i realtid till det europeiska registret över vägtransportföretag
  . [Ändr. 824]



  5.   Medlemsstaterna ska göra den information som finns i det nationella riskvärderingssystemet tillgänglig på begäran eller direkt åtkomlig
  genom driftskompatibla nationella elektroniska register enligt vad som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1071/2009
  för samtliga behöriga myndigheter i andra medlemsstater i enlighet med de tidsfrister som anges i artikel 8.
  I detta avseende kommer utbytet av information och uppgifter om transportoperatörers överträdelser och riskvärderingar att samlas och genomföras via den sammankoppling som upprättas i det europeiska registret över vägtransportföretag mellan de olika nationella registren i medlemsstaterna.”. [Ändr. 825] |
| --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”4.   För att underlätta riktade vägkontroller ska uppgifterna i det nationella riskvärderingssystemet
  och de nationella registren över transportföretag och transportverksamhet
  vid tidpunkten för kontrollen vara åtkomliga för samtliga behöriga kontrollmyndigheter i den berörda medlemsstaten
  åtminstone via en elektronisk tillämpning som är gemensam för samtliga medlemsstater och genom vilken de ges direkt tillgång i realtid till det europeiska registret över vägtransportföretag
  . [Ändr. 824]

5.   Medlemsstaterna ska göra den information som finns i det nationella riskvärderingssystemet tillgänglig på begäran eller direkt åtkomlig
  genom driftskompatibla nationella elektroniska register enligt vad som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1071/2009
  för samtliga behöriga myndigheter i andra medlemsstater i enlighet med de tidsfrister som anges i artikel 8.
  I detta avseende kommer utbytet av information och uppgifter om transportoperatörers överträdelser och riskvärderingar att samlas och genomföras via den sammankoppling som upprättas i det europeiska registret över vägtransportföretag mellan de olika nationella registren i medlemsstaterna.”. [Ändr. 825]

| 8. | Artikel 11.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Kommissionen ska

  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att
  fastställa en gemensam metod för registrering och kontroll av perioder av ’annat arbete’, enligt definitionen i artikel 4 e i förordning (EG) nr 561/2006, och
  även registreringssättet och de särskilda fall när det ska äga rum, samt för registrering och kontroll av
  perioder på minst en vecka under vilken en förare har lämnat fordonet, genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2

  och inte kan bedriva verksamhet
  med
  nämnda fordon
  .”[Ändr. 826] |
| --- | --- |

8.

Artikel 11.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska

  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på att
  fastställa en gemensam metod för registrering och kontroll av perioder av ’annat arbete’, enligt definitionen i artikel 4 e i förordning (EG) nr 561/2006, och
  även registreringssättet och de särskilda fall när det ska äga rum, samt för registrering och kontroll av
  perioder på minst en vecka under vilken en förare har lämnat fordonet, genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2

  och inte kan bedriva verksamhet
  med
  nämnda fordon
  .”[Ändr. 826]

| 8a. | Artikel 12 ska ersättas med följande:





  ”Artikel 12




  Kommittéförfarande





  1.
     
  Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 42.1 i förordning (EU) nr 165/2014. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.






  2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.” [Ändr. 827] |
| --- | --- |

8a.

8a.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Kommittéförfarande

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 42.1 i förordning (EU) nr 165/2014. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.” [Ändr. 827]

| 8b. | I artikel 13 ska led b ersättas med följande:










  ”b) | Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EG) nr 561/2006 mellan tillsynsmyndigheterna.” [Ändr. 828] |
| --- | --- | --- |

8b.

8b.

I artikel 13 ska led b ersättas med följande:

I artikel 13 ska led b ersättas med följande:

”b)

”b)

Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EG) nr 561/2006 mellan tillsynsmyndigheterna.” [Ändr. 828]

Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EG) nr 561/2006 mellan tillsynsmyndigheterna.”

| 8c. | Artikel 14 ska ersättas med följande:





  ”Artikel 14




  Förhandlingar med tredjeländer




  När detta direktiv har trätt i kraft ska unionen inleda förhandlingar med de berörda tredjeländerna i syfte att komma överens om tillämpning av bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i detta direktiv.




  I avvaktan på att dessa förhandlingar slutförs ska medlemsstaterna inkludera information om kontroller som utförts avseende fordon från tredjeländer i den information som de ska tillställa kommissionen enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 829] |
| --- | --- |

8c.

8c.

Artikel 14 ska ersättas med följande:

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Förhandlingar med tredjeländer

När detta direktiv har trätt i kraft ska unionen inleda förhandlingar med de berörda tredjeländerna i syfte att komma överens om tillämpning av bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i detta direktiv.

I avvaktan på att dessa förhandlingar slutförs ska medlemsstaterna inkludera information om kontroller som utförts avseende fordon från tredjeländer i den information som de ska tillställa kommissionen enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 829]

| 8d. | Artikel 15 ska ersättas med följande:





  ”Artikel 15




  Uppdatering av bilagorna




  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på ändring av bilagorna I och II för att införa nödvändiga anpassningar till utvecklingen av bästa metoder.” [Ändr. 830] |
| --- | --- |

8d.

8d.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Uppdatering av bilagorna

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15a med avseende på ändring av bilagorna I och II för att införa nödvändiga anpassningar till utvecklingen av bästa metoder.” [Ändr. 830]

| 8e. | Följande artikel ska införas:





  ”Artikel 15a




  Utövande av delegeringen





  1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.






  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 9.3 och 15 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den [den dag då detta direktiv träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.






  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.3 och 15 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.






  4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.






  5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.






  6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9.3 och 15 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” [Ändr. 831] |
| --- | --- |

8e.

8e.

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 15a

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 9.3 och 15 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den [den dag då detta direktiv träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.3 och 15 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9.3 och 15 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” [Ändr. 831]

| 9. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:








  -a) | I del A ska punkt 1 ersättas med följande:










  ”1. | Daglig körtid och körtid per vecka, raster, dygns- och veckovila liksom de diagramblad för de föregående dagarna som skall medföras på fordonet enligt artikel 36.1 och 36.2 i förordning (EU) nr 165/2014 och/eller de data för samma period som finns lagrade på förarkortet och/eller i färdskrivarens minne i enlighet med bilaga II till detta direktiv och/eller utskriften.” [Ändr. 832] |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

-a)

-a)

I del A ska punkt 1 ersättas med följande:

I del A ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

”1.

Daglig körtid och körtid per vecka, raster, dygns- och veckovila liksom de diagramblad för de föregående dagarna som skall medföras på fordonet enligt artikel 36.1 och 36.2 i förordning (EU) nr 165/2014 och/eller de data för samma period som finns lagrade på förarkortet och/eller i färdskrivarens minne i enlighet med bilaga II till detta direktiv och/eller utskriften.”

| -aa) | I del A ska punkt 2 ersättas med följande:










  ”2. | För den period som avses i artikel 36.1 och 36.2 i förordning (EU) nr 165/2014, eventuella fall då fordonets tillåtna hastighet överskridits, vilket definieras som varje period på mer än en minut då fordonets hastighet överstigit 90 km/h för fordon i kategori N3 eller 105 km/h för fordon i kategori M3 (kategorierna N3 och M3 enligt definitionerna i direktiv 2007/46/EG

   (16)
  ).” [Ändr. 833] |
| --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

I del A ska punkt 2 ersättas med följande:

I del A ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

”2.

För den period som avses i artikel 36.1 och 36.2 i förordning (EU) nr 165/2014, eventuella fall då fordonets tillåtna hastighet överskridits, vilket definieras som varje period på mer än en minut då fordonets hastighet överstigit 90 km/h för fordon i kategori N3 eller 105 km/h för fordon i kategori M3 (kategorierna N3 och M3 enligt definitionerna i direktiv 2007/46/EG

16

).” [Ändr. 833]

(16)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system
  ,
  komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).”
  "

16

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system

komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).”

| -ab) | I punkt 1 ska led b ersättas med följande:










  ”4. | Färdskrivarens funktion (kontroll av eventuellt missbruk av utrustningen och/eller förarkort och/eller diagramblad) eller, i förekommande fall, att de handlingar som avses i artikel 16.2 i förordning (EG) nr 561/2006 finns.” [Ändr. 834] |
| --- | --- | --- |

-ab)

-ab)

I punkt 1 ska led b ersättas med följande:

I punkt 1 ska led b ersättas med följande:

”4.

”4.

Färdskrivarens funktion (kontroll av eventuellt missbruk av utrustningen och/eller förarkort och/eller diagramblad) eller, i förekommande fall, att de handlingar som avses i artikel 16.2 i förordning (EG) nr 561/2006 finns.”

| a) | I del A ska följande punkt läggas till:






  ”6. | Veckoarbetstid enligt artiklarna 4 och 5 i direktiv 2002/15/EG
  , förutsatt att det finns teknik som möjliggör effektiva kontroller
  .”. [Ändr. 835] |
| --- | --- | --- |

a)

I del A ska följande punkt läggas till:

”6.

Veckoarbetstid enligt artiklarna 4 och 5 i direktiv 2002/15/EG
  , förutsatt att det finns teknik som möjliggör effektiva kontroller

[Ändr. 835]

| b) | I del B ska följande punkt läggas till:






  ”4. | Veckoarbetstid, raster och krav avseende nattarbete enligt artiklarna 4, 5 och 7 i direktiv 2002/15/EG.”. |
| --- | --- | --- |

b)

I del B ska följande punkt läggas till:

”4.

Veckoarbetstid, raster och krav avseende nattarbete enligt artiklarna 4, 5 och 7 i direktiv 2002/15/EG.”.

| ba) | I del B ska stycke 2 ersättas med följande:




  ”Medlemsstaterna får vid behov kontrollera medansvaret för andra aktörer i transportkedjan, exempelvis befraktare, speditörer eller underentreprenörer, om en överträdelse avslöjas, inbegripet kontroll av huruvida transportavtalen är utformade på ett sådant sätt att reglerna i förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 kan följas.” [Ändr. 836] |
| --- | --- |

ba)

ba)

I del B ska stycke 2 ersättas med följande:

I del B ska stycke 2 ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får vid behov kontrollera medansvaret för andra aktörer i transportkedjan, exempelvis befraktare, speditörer eller underentreprenörer, om en överträdelse avslöjas, inbegripet kontroll av huruvida transportavtalen är utformade på ett sådant sätt att reglerna i förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 kan följas.” [Ändr. 836]

”Medlemsstaterna får vid behov kontrollera medansvaret för andra aktörer i transportkedjan, exempelvis befraktare, speditörer eller underentreprenörer, om en överträdelse avslöjas, inbegripet kontroll av huruvida transportavtalen är utformade på ett sådant sätt att reglerna i förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 kan följas.”

Artikel 2

1.   I denna artikel fastställs särskilda bestämmelser vad gäller vissa aspekter av direktiv 96/71/EG avseende utstationering av förare inom vägtransportsektorn och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU avseende administrativa krav och kontrollåtgärder för utstationering av dessa förare.

1a.
     
  Dessa särskilda bestämmelser ska gälla förare som är anställda av företag som är etablerade i en medlemsstat som vidtar någon av de gränsöverskridande åtgärder som avses i artikel 1.3 a i direktiv 96/71/EG.

2.   Medlemsstaterna får inte tillämpa leden b och c i första stycket i artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG på förare inom vägtransportsektorn som är anställda av företag som avses i artikel 1.3 a i det direktivet när förarna utför internationella transporter enligt förordningarna 1072/2009 och 1073/2009 och utstationeringsperioden på deras territorium för att utföra dessa transporter uppgår till högst tre dagar under en kalendermånad.

2.   
  En förare ska inte anses vara utstationerad i den mening som avses i direktiv 96/71/EG när föraren utför bilaterala transporter.

Vid tillämpning av detta direktiv avses med en bilateral godstransport förflyttningen av gods, på grundval av ett transportavtal, från etableringsmedlemsstaten, såsom den definieras i artikel 2.8 i förordning (EG) nr 1071/2009, till en annan medlemsstat eller ett tredjeland, eller från en annan medlemsstat eller ett tredjeland till etableringsmedlemsstaten.

2a.
     
  Från den dag då förare ska registrera uppgifter om gränspassage manuellt, enligt artikel 34.7 i förordning (EU) nr 165/2014, ska medlemsstaterna även tillämpa det undantag som anges i punkt 2 för godstransporter när

| — | den förare som utför en bilateral transport även utför en lastnings- och/eller lossningsaktivitet i de medlemsstater eller tredjeländer som föraren passerar, under förutsättning att föraren inte lastar och lossar godset i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

—

den förare som utför en bilateral transport även utför en lastnings- och/eller lossningsaktivitet i de medlemsstater eller tredjeländer som föraren passerar, under förutsättning att föraren inte lastar och lossar godset i samma medlemsstat.

Om en bilateral transport under vilken ingen ytterligare aktivitet utförs utgår från etableringsmedlemsstaten och följs av en bilateral transport till etableringsmedlemsstaten, ska undantaget gälla för högst två ytterligare lastnings- och/eller lossningsaktiviteter, enligt de villkor som anges ovan.

Detta undantag ska tillämpas endast fram till den dag då de smarta färdskrivare som uppfyller kraven för den registrering av gränspassage och annan verksamhet som avses i artikel 8.1 första stycket i förordning (EU) nr 165/2014 ska monteras i fordon som registreras i en medlemsstat för första gången, enligt artikel 8.1 andra stycket i den förordningen. Från och med den dagen ska det undantag som avses i första stycket gälla endast för förare som använder fordon utrustade med smarta färdskrivare i enlighet med artiklarna 8, 9 och 10 i den förordningen.

2b.
     
  En förare som utför tillfälliga eller regelbundna internationella persontransporter enligt definitionen i förordning (EG) nr 1073/2009 ska inte anses vara utstationerad i enlighet med direktiv 96/71/EG när

| — | passagerare tas upp i etableringsmedlemsstaten och släpps av i en annan medlemsstat eller ett tredjeland, |
| --- | --- |

—

passagerare tas upp i etableringsmedlemsstaten och släpps av i en annan medlemsstat eller ett tredjeland,

| — | passagerare tas upp i en medlemsstat eller i ett tredjeland och släpps av i etableringsmedlemsstaten, |
| --- | --- |

—

passagerare tas upp i en medlemsstat eller i ett tredjeland och släpps av i etableringsmedlemsstaten,

| — | passagerare tas upp och släpps av i etableringsmedlemsstaten för lokala utflykter enligt definitionen i förordning (EG) nr 1073/2009. |
| --- | --- |

—

passagerare tas upp och släpps av i etableringsmedlemsstaten för lokala utflykter enligt definitionen i förordning (EG) nr 1073/2009.

2c.
     
  En förare som utför cabotagetrafik enligt definitionen i förordningarna (EG) nr 1072/2009 och (EG) nr 1073/2009 ska anses vara utstationerad enligt direktiv 96/71/EG.

2d.
     
  Trots artikel 2.1 i direktiv 96/71/EG ska en förare inte anses vara utstationerad till territoriet i en medlemsstat som föraren kör igenom utan att lasta på eller av gods och utan att ta upp eller släppa av passagerare.

2e.
     
  När föraren utför den inledande eller avslutande vägetappen av en kombinerad transport enligt definitionen i direktiv 92/106/EEG ska föraren inte anses vara utstationerad i enlighet med direktiv 96/71/EG om vägetappen i sig utgör en bilateral transport enligt definitionen i punkt 2.

2f.
     
  Medlemsstaterna ska, i överensstämmelse med direktiv 2014/67/EU, säkerställa att de anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG och som fastställs i kollektivavtal i enlighet med artikel 3.1 och 3.8 i det direktivet görs tillgängliga för transportföretag från andra medlemsstater och för utstationerade förare på ett lättillgängligt och insynsvänligt sätt. Den relevanta informationen ska framför allt omfatta de olika ersättningarna och de komponenter som ingår i dessa, inbegripet de komponenter som ingår i ersättningen enligt lokalt eller regionalt tillämpliga kollektivavtal, metoden för att beräkna den ersättning som ska betalas ut samt, i relevanta fall, kriterierna för att ingå i olika lönekategorier. I enlighet med direktiv (EU) 2018/957 om ändring av direktiv 96/71/EG ska transportföretag inte beläggas med sanktioner för bristande efterlevnad av ersättningskomponenter, metoden för att beräkna den ersättning som ska betalas ut samt, i relevanta fall, kriterierna för att ingå i de olika lönekategorierna, om inte dessa är allmänt tillgängliga.

2 g.
     
  Transportföretag som är etablerade i en icke-medlemsstat får inte behandlas förmånligare än företag som är etablerade i en medlemsstat.

Medlemsstaterna ska genomföra åtgärder motsvarande dem i direktiv 96/71/EG och i detta direktiv [XX/XX] (lex specialis) i sina bilaterala avtal med tredjeländer när de beviljar tillträde till EU-marknaden för vägtransportföretag som är etablerade i dessa tredjeländer. Medlemsstaterna ska också sträva efter att genomföra sådana likvärdiga åtgärder inom ramen för multilaterala avtal med tredjeländer. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen de relevanta bestämmelserna i sina bilaterala och multilaterala avtal med tredjeländer.

För att säkerställa tillräcklig kontroll av dessa likvärdiga åtgärder som gäller utstationeringen av operatörer från tredjeländer ska medlemsstaterna säkerställa att de reviderade reglerna i förordning (EU) XXX/XXX avseende positionsbestämning med hjälp av färdskrivare [förordning om ändring av förordning (EU) nr 165/2014] genomförs inom ramen för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR). [Ändr. 837]

Om utstationeringsperioden är längre än 3 dagar ska medlemsstaterna tillämpa artikel 3.1 första stycket led b och c i direktiv 96/71/EG för hela utstationeringsperioden på deras territorium under den kalendermånad som avses i första stycket.
  [Ändr. 838]

3.   Vid beräkning av de utstationeringsperioder som avses i punkt 2 gäller följande:
  [Ändr. 839]

| a) | En daglig arbetsperiod som är kortare än sex timmar och som tillbringas på en värdmedlemsstats territorium ska räknas som en halv dag.
  [Ändr. 840] |
| --- | --- |

a)

En daglig arbetsperiod som är kortare än sex timmar och som tillbringas på en värdmedlemsstats territorium ska räknas som en halv dag.
  [Ändr. 840]

| b) | En daglig arbetsperiod på sex timmar eller mer som tillbringas på en värdmedlemsstats territorium ska räknas som en hel dag.
  [Ändr. 841] |
| --- | --- |

b)

En daglig arbetsperiod på sex timmar eller mer som tillbringas på en värdmedlemsstats territorium ska räknas som en hel dag.
  [Ändr. 841]

| c) | Raster och viloperioder samt tid då arbetstagaren är tillgänglig som tillbringas på en värdmedlemsstats territorium ska räknas som arbetsperiod.
  [Ändr. 842] |
| --- | --- |

c)

Raster och viloperioder samt tid då arbetstagaren är tillgänglig som tillbringas på en värdmedlemsstats territorium ska räknas som arbetsperiod.
  [Ändr. 842]

4.   
  Genom undantag från artikel 9 i direktiv 2014/67/EU
  får medlemsstaterna endast införa följande administrativa krav och kontrollåtgärder: [Ändr. 843]

| a) | En skyldighet för det vägtransportföretag som är etablerat i en annan medlemsstat att skicka

  lämna in
  en utstationeringsdeklaration

  deklaration och eventuella uppdateringar av den i elektronisk form via informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättades genom förordning (EU) nr 1024/2012,
  till de nationella behöriga myndigheterna
  i den medlemsstat till vilken föraren är utstationerad
  senast vid utstationeringens början, i elektronisk form, på ett av de

  Europeiska unionens
  officiella språken i värdmedlemsstaten eller på engelska, vilken endast innehåller

  språk, med enbart
  följande information: [Ändr. 844]







  i) | Transportföretagets identitet
  , angivet med dess gemenskapsinterna skatteregistreringsnummer eller numret på dess gemenskapstillstånd
  . [Ändr. 845] |
| --- | --- | --- |

a)

En skyldighet för det vägtransportföretag som är etablerat i en annan medlemsstat att skicka

  lämna in
  en utstationeringsdeklaration

  deklaration och eventuella uppdateringar av den i elektronisk form via informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättades genom förordning (EU) nr 1024/2012,
  till de nationella behöriga myndigheterna
  i den medlemsstat till vilken föraren är utstationerad
  senast vid utstationeringens början, i elektronisk form, på ett av de

  Europeiska unionens
  officiella språken i värdmedlemsstaten eller på engelska, vilken endast innehåller

  språk, med enbart
  följande information: [Ändr. 844]

i)

Transportföretagets identitet
  , angivet med dess gemenskapsinterna skatteregistreringsnummer eller numret på dess gemenskapstillstånd
  . [Ändr. 845]

| ii) | Kontaktuppgifterna för en trafikansvarig eller andra kontaktpersoner i etableringsmedlemsstaten som gör det möjligt att kontakta de behöriga myndigheterna i den värdmedlemsstat där tjänsterna tillhandahålls och sända ut och ta emot handlingar eller delgivningar. |
| --- | --- |

ii)

Kontaktuppgifterna för en trafikansvarig eller andra kontaktpersoner i etableringsmedlemsstaten som gör det möjligt att kontakta de behöriga myndigheterna i den värdmedlemsstat där tjänsterna tillhandahålls och sända ut och ta emot handlingar eller delgivningar.

| iii) | Det förväntade antalet

  Information om den
  utstationerade förare och deras

  föraren, inbegripet följande:
  personuppgifter
  , hemvistland, det land där sociala avgifter betalas, socialförsäkringsnummer och körkortsnummer
  . [Ändr. 846] |
| --- | --- |

iii)

Det förväntade antalet

  Information om den
  utstationerade förare och deras

  föraren, inbegripet följande:
  personuppgifter
  , hemvistland, det land där sociala avgifter betalas, socialförsäkringsnummer och körkortsnummer
  . [Ändr. 846]

| iv) | Utstationeringens förväntade

  planerade startdatum, beräknade
  varaktighet
  och slutdatum
  samt planerade start- och slutdatum

  den lag som är tillämplig på anställningsavtalet
  . [Ändr. 847] |
| --- | --- |

iv)

Utstationeringens förväntade

  planerade startdatum, beräknade
  varaktighet
  och slutdatum
  samt planerade start- och slutdatum

  den lag som är tillämplig på anställningsavtalet
  . [Ändr. 847]

| iva) | För godstransportföretag: personuppgifter och kontaktuppgifter för mottagare, förutsatt att transportföretaget inte använder e-CMR. [Ändr. 848] |
| --- | --- |

iva)

För godstransportföretag: personuppgifter och kontaktuppgifter för mottagare, förutsatt att transportföretaget inte använder e-CMR. [Ändr. 848]

| v) | Registreringsnumren för fordon som används vid utstationeringen. |
| --- | --- |

v)

Registreringsnumren för fordon som används vid utstationeringen.

| vi) | Typen av transporttjänster, dvs. godstransport, personbefordran, internationell transport, cabotagetransport. |
| --- | --- |

vi)

Typen av transporttjänster, dvs. godstransport, personbefordran, internationell transport, cabotagetransport.

| via) | För godstransportföretag: adresser till lastnings- och lossningsplatser, förutsatt att transportföretaget inte använder e-CMR. [Ändr. 849] |
| --- | --- |

via)

För godstransportföretag: adresser till lastnings- och lossningsplatser, förutsatt att transportföretaget inte använder e-CMR. [Ändr. 849]

| b) | En skyldighet för föraren

  vägtransportföretaget
  att bevara och tillhandahålla

  säkerställa att föraren
  , på begäran vid kontroll ute på vägarna,
  har tillgång,
  i pappersform eller elektronisk form,
  till
  en kopia av utstationeringsdeklarationen

  deklarationen
  och bevis på att transporten äger rum i värdmedlemsstaten, exempelvis en elektronisk fraktsedel (e-CMR) eller
  sådant
  bevis som avses i artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009. [Ändr. 850] |
| --- | --- |

b)

En skyldighet för föraren

  vägtransportföretaget
  att bevara och tillhandahålla

  säkerställa att föraren
  , på begäran vid kontroll ute på vägarna,
  har tillgång,
  i pappersform eller elektronisk form,
  till
  en kopia av utstationeringsdeklarationen

  deklarationen
  och bevis på att transporten äger rum i värdmedlemsstaten, exempelvis en elektronisk fraktsedel (e-CMR) eller
  sådant
  bevis som avses i artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009. [Ändr. 850]

| c) | En skyldighet för föraren

  vägtransportföretaget
  att bevara och tillhandahålla

  säkerställa att föraren
  , på begäran vid kontroll ute på vägarna,
  har tillgång till
  färdskrivardata, och särskilt landskoderna för medlemsstater där föraren har befunnit sig vid utförandet av internationella vägtransporter eller cabotagetransporter. [Ändr. 851] |
| --- | --- |

c)

En skyldighet för föraren

  vägtransportföretaget
  att bevara och tillhandahålla

  säkerställa att föraren
  , på begäran vid kontroll ute på vägarna,
  har tillgång till
  färdskrivardata, och särskilt landskoderna för medlemsstater där föraren har befunnit sig vid utförandet av internationella vägtransporter eller cabotagetransporter. [Ändr. 851]

| ca) | Under de vägkontroller som avses i leden b och c i denna artikel ska föraren tillåtas ta kontakt med sitt huvudkontor, den trafikansvariga eller andra personer eller enheter som kan tillhandahålla de begärda handlingarna. [Ändr. 852] |
| --- | --- |

ca)

Under de vägkontroller som avses i leden b och c i denna artikel ska föraren tillåtas ta kontakt med sitt huvudkontor, den trafikansvariga eller andra personer eller enheter som kan tillhandahålla de begärda handlingarna. [Ändr. 852]

| d) | En skyldighet för föraren att bevara och tillhandahålla, på begäran vid kontroll ute på vägarna, i pappersform eller elektronisk form, en kopia av anställningsavtalet eller en likvärdig handling i den mening som avses i artikel 3 i rådets direktiv 91/533/EEG (17)
  , översatt till ett av de officiella språken i värdmedlemsstaten eller till engelska.
  [Ändr. 854] |
| --- | --- |

d)

En skyldighet för föraren att bevara och tillhandahålla, på begäran vid kontroll ute på vägarna, i pappersform eller elektronisk form, en kopia av anställningsavtalet eller en likvärdig handling i den mening som avses i artikel 3 i rådets direktiv 91/533/EEG (17)
  , översatt till ett av de officiella språken i värdmedlemsstaten eller till engelska.
  [Ändr. 854]

| e) | En skyldighet för föraren att tillhandahålla, på begäran vid kontroll ute på vägarna, i pappersform eller elektronisk form, en kopia av de senaste två månadernas lönebesked. Under vägkontrollen ska föraren tillåtas ta kontakt med sitt huvudkontor, den trafikansvarige eller andra personer eller organ som kan tillhandahålla denna kopia.
  [Ändr. 855] |
| --- | --- |

e)

En skyldighet för föraren att tillhandahålla, på begäran vid kontroll ute på vägarna, i pappersform eller elektronisk form, en kopia av de senaste två månadernas lönebesked. Under vägkontrollen ska föraren tillåtas ta kontakt med sitt huvudkontor, den trafikansvarige eller andra personer eller organ som kan tillhandahålla denna kopia.
  [Ändr. 855]

| f) | En skyldighet för vägtransportoperatören att överlämna, efter utstationeringsperioden, i pappersform eller i elektronisk form

  via det offentliga gränssnittet
  i 
  IMI
  ,
  skicka [...]
  kopior av handlingar som avses i leden b, c och e

  c
  , på begäran av myndigheterna i värdmedlemsstaten inom

  den medlemsstat till vilken
  en rimlig tidsperiod

  förare är utstationerad samt sådan dokumentation om ersättningen till utstationerade förare för utstationeringsperioden och deras anställningsavtal eller ett motsvarande dokument enligt vad som avses i artikel 3 i rådets direktiv 91/533/EEG
   (18)

  , tidrapporter som avser förarens arbete samt betalningsbevis
  .

  Vägtransportoperatören ska tillhandahålla den begärda dokumentationen via det offentliga gränssnittet i IMI inom 2 månader från och med dagen för begäran.


  Om vägtransportoperatören inte tillhandahåller all begärd dokumentation via det offentliga gränssnittet i IMI inom den fastställda tidsfristen får de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där utstationeringen ägde rum, i enlighet med artiklarna 6 och 7 i direktiv 2014/67/EU, begära assistans från de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där operatören är etablerad. När en sådan begäran görs via IMI ska de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där operatören är etablerad ha tillgång till den utstationeringsdeklaration och annan relevant information som lämnats in av operatören via det offentliga gränssnittet i IMI.


  De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där operatören är etablerad ska säkerställa att de handlingar som begärs av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där utstationeringen ägde rum tillhandahålls via IMI inom 25 arbetsdagar från och med dagen för begäran. [Ändr. 853] |
| --- | --- |

f)

En skyldighet för vägtransportoperatören att överlämna, efter utstationeringsperioden, i pappersform eller i elektronisk form

  via det offentliga gränssnittet
  i 
  IMI
  ,
  skicka [...]
  kopior av handlingar som avses i leden b, c och e

  c
  , på begäran av myndigheterna i värdmedlemsstaten inom

  den medlemsstat till vilken
  en rimlig tidsperiod

  förare är utstationerad samt sådan dokumentation om ersättningen till utstationerade förare för utstationeringsperioden och deras anställningsavtal eller ett motsvarande dokument enligt vad som avses i artikel 3 i rådets direktiv 91/533/EEG
   (18)

  , tidrapporter som avser förarens arbete samt betalningsbevis
  .

5.   För de syften som avses i punkt 4 a får transportföretaget tillhandahålla en utstationeringsdeklaration

  deklaration
  som omfattar en period på högst sex månader. [Ändr. 856]

5a.
     
  Uppgifterna i deklarationerna ska sparas i IMI:s arkiv i kontrollsyfte under en period av 18 månader och vara direkt åtkomliga i realtid för samtliga behöriga myndigheter i andra medlemsstater som utsetts i enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/67/EU, artikel 18 i förordning (EG) nr 1071/2009 och artikel 7 i direktiv 2006/22/EG.

Den nationella behöriga myndigheten får i enlighet med nationell lagstiftning och praxis ge arbetsmarknadens parter tillgång till informationen förutsatt att

| — | informationen avser utstationering till den berörda medlemsstatens territorium, |
| --- | --- |

—

informationen avser utstationering till den berörda medlemsstatens territorium,

| — | informationen används för verkställighet av bestämmelserna om utstationering, och |
| --- | --- |

—

informationen används för verkställighet av bestämmelserna om utstationering, och

| — | databehandlingen överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. [Ändr. 857] |
| --- | --- |

—

databehandlingen överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. [Ändr. 857]

5b.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att utveckla ett standardformulär på unionens alla officiella språk som ska användas för inlämning av deklarationer via det offentliga gränssnittet i IMI, specificera funktionerna i deklarationerna i IMI och hur den information som avses i punkt 4 a i–via ska redovisas i deklarationerna och säkerställa att dessa uppgifter i deklarationerna översätts automatiskt till värdmedlemsstatens språk. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 2a.2. [Ändr. 858]

5c.
     
  Medlemsstaterna ska undvika onödiga förseningar i genomförandet av kontrollåtgärderna som kan påverka utstationeringens varaktighet och datum. [Ändr. 859]

5d.
     
  De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska föra ett nära samarbete och ge varandra ömsesidig hjälp och all relevant information inom ramen för de villkor som fastställs i direktiv 2014/67/EU och i förordning (EG) nr 1071/2009. [Ändr. 860]

Artikel 2a

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 42.1 i förordning (EU) nr 165/2014. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. [Ändr. 861]

Artikel 2b

Medlemsstaterna ska föreskriva sanktioner mot avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer för bristande efterlevnad av artikel 2 i detta direktiv om de känner till eller, mot bakgrund av alla relevanta omständigheter, borde känna till att de transporttjänster som de beställer innebär överträdelser av detta direktiv.

Medlemsstaterna ska fastställa regler för de sanktioner som ska tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande. [Ändr. 862]

Artikel 2c

Kommissionen ska bedöma befintliga instrument och bästa praxis som främjar ett socialt ansvarsfullt agerande av alla aktörer i leveranskedjan för varor och, om lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag för att inrätta en europeisk plattform för pålitliga transportföretag inom ... [2 år efter att detta direktiv har trätt i kraft]. [Ändr. 863]

Artikel 2d

Smart tillsyn

1.
     
  Utan att det påverkar direktiv 2014/67/EU och för att ytterligare genomdriva fullgörandet av de skyldigheter som fastställs i artikel 2 i detta direktiv ska medlemsstaterna säkerställa att en enhetlig nationell tillsynsstrategi tillämpas inom deras territorium. Strategin ska främst inriktas på företag med hög riskvärdering, enligt vad som avses i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG.

2.
     
  Varje medlemsstat ska säkerställa att de kontroller som avses i artikel 2 i direktiv 2006/22/EG, där så är relevant, omfattar kontroll av utstationeringen och att kontrollerna utförs utan diskriminering, i synnerhet utan diskriminering på grund av registreringsnumren för de fordon som används vid utstationeringen.

3.
     
  Medlemsstaterna ska rikta in sig på företag med en högre risk att begå överträdelser av bestämmelserna i artikel 2 i detta direktiv, som är tillämpliga på dem. För detta ändamål ska medlemsstaterna, inom det riskvärderingssystem som medlemsstaterna har inrättat enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG och utökat i enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009, behandla risken för sådana överträdelser som en risk i sig.

4.
     
  Vid tillämpning av punkt 3 ska medlemsstaterna ha tillgång till relevant information och relevanta uppgifter som registrerats, behandlats eller lagrats av de smarta färdskrivare som avses i kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014, utstationeringsdeklarationer enligt artikel 2.4 i detta direktiv och i elektroniska transporthandlingar, såsom elektroniska fraktsedlar enligt konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR).

5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på att fastställa egenskaperna hos de uppgifter som medlemsstaterna ska ha tillgång till, villkor för användningen samt de tekniska specifikationerna för överföring av eller tillgång till uppgifterna, särskilt med angivande av

| a) | en detaljerad förteckning över information och uppgifter som nationella behöriga myndigheter ska ha tillgång till, som minst ska inbegripa tid och plats för gränspassage, lastning och lossning, fordonets registreringsnummer och uppgifter om föraren, |
| --- | --- |

a)

en detaljerad förteckning över information och uppgifter som nationella behöriga myndigheter ska ha tillgång till, som minst ska inbegripa tid och plats för gränspassage, lastning och lossning, fordonets registreringsnummer och uppgifter om föraren,

| b) | de behöriga myndigheternas åtkomsträttigheter, uppdelade när så är lämpligt enligt typ av behörig myndighet, typ av åtkomst och syftet för vilket uppgifterna används, |
| --- | --- |

b)

de behöriga myndigheternas åtkomsträttigheter, uppdelade när så är lämpligt enligt typ av behörig myndighet, typ av åtkomst och syftet för vilket uppgifterna används,

| c) | de tekniska specifikationerna för överföring av eller tillgång till de uppgifter som avses i led a, inbegripet, där så är relevant, den längsta tid som uppgifterna lagras, differentierad där så är lämpligt efter typ av uppgifter. |
| --- | --- |

c)

de tekniska specifikationerna för överföring av eller tillgång till de uppgifter som avses i led a, inbegripet, där så är relevant, den längsta tid som uppgifterna lagras, differentierad där så är lämpligt efter typ av uppgifter.

6.
     
  Personuppgifter som avses i denna artikel ska inte kunna läsas eller lagras under längre tid än vad som är absolut nödvändigt för det ändamål för vilket uppgifterna samlades in eller för vilket de vidarebehandlas. När uppgifterna inte längre behövs för dessa ändamål ska de förstöras.

7.
     
  Medlemsstaterna ska, minst tre gånger om året, genomföra samordnade vägkontroller av utstationeringar som får sammanfalla med de kontroller som genomförs i enlighet med artikel 5 i direktiv 2006/22/EG. Sådana kontroller ska genomföras samtidigt av de nationella myndigheter som har ansvar för upprätthållandet av reglerna inom området för utstationering i minst två medlemsstater, varvid var och en agerar på sitt eget territorium. Medlemsstaterna ska utbyta information om det antal och den typ av överträdelser som upptäcks efter det att samordnade vägkontroller har genomförts.

En sammanfattning av resultaten från de samordnade kontrollerna ska offentliggöras i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. [Ändr. 864]

Artikel 2e

Ändring av förordning (EU) nr 1024/2012

I bilagan till förordning (EU) nr 1024/2012 ska följande punkter läggas till:

| ”12a. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG: Artikel 8. |
| --- | --- |

”12a.

| 12b. | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn: Artikel 2.5.” [Ändr. 865] |
| --- | --- |

12b.

Artikel 3

Rapportering och översyn

1.   Kommissionen ska utvärdera genomförandet av detta direktiv, i synnerhet effekterna av artikel 2, senast [tre år efter införlivandet av detta direktiv] och rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv. Kommissionens rapport ska, om det är lämpligt, åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

1.
     
  Medlemsstaterna ska årligen rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv, i synnerhet genomförandet av smart tillsyn enligt artikel 2d och om eventuella svårigheter i samband med tillsynen.

För att göra det möjligt att bedöma huruvida tillsynsinformationen är ändamålsenlig ska rapporten innehålla information om ändamålsenligheten hos

| — | de smarta färdskrivare som avses i kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014, |
| --- | --- |

—

de smarta färdskrivare som avses i kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014,

| — | användningen av IMI enligt artikel 2.5a och 2.5b i detta direktiv, |
| --- | --- |

—

användningen av IMI enligt artikel 2.5a och 2.5b i detta direktiv,

| — | användningen av elektroniska transporthandlingar, såsom elektroniska fraktsedlar enligt Konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR), |
| --- | --- |

—

användningen av elektroniska transporthandlingar, såsom elektroniska fraktsedlar enligt Konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR),

| — | informationsutbytet mellan behöriga myndigheter via det europeiska registret över vägtransportföretag och IMI, samt informationen om hur effektiv myndigheternas direkta tillgång i realtid till både det europeiska registret över vägtransportföretag och IMI via EU-applikationen är vid vägkontroller, enligt vad som avses i artiklarna 8 och 9 i direktiv 2006/22/EG och |
| --- | --- |

—

informationsutbytet mellan behöriga myndigheter via det europeiska registret över vägtransportföretag och IMI, samt informationen om hur effektiv myndigheternas direkta tillgång i realtid till både det europeiska registret över vägtransportföretag och IMI via EU-applikationen är vid vägkontroller, enligt vad som avses i artiklarna 8 och 9 i direktiv 2006/22/EG och

| — | genomförandet av det träningsprogram som syftar till att hjälpa förare och alla andra aktörer som deltar i förfarandet, inbegripet företag, förvaltningar och inspektörer, att anpassa sig till de nya regler och krav som berör dem.



  Efter den rapport som avses i punkt 1 ska kommissionen regelbundet utvärdera detta direktiv och överlämna utvärderingsresultaten till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

—

genomförandet av det träningsprogram som syftar till att hjälpa förare och alla andra aktörer som deltar i förfarandet, inbegripet företag, förvaltningar och inspektörer, att anpassa sig till de nya regler och krav som berör dem.

Efter den rapport som avses i punkt 1 ska kommissionen regelbundet utvärdera detta direktiv och överlämna utvärderingsresultaten till Europaparlamentet och rådet.

2.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter som fastställer formatet och riktlinjerna för den rapportering som avses i punkt 1.

2.
     
  Dessa genomförandeakter får omfatta regler som ålägger medlemsstaterna att tillhandahålla kommissionen uppgifter om trafikflöden och uppgifter om registreringsmedlemsstater för fordon som har samlats in av vägtullsystem i medlemsstaterna, när sådana uppgifter finns, i syfte att bedöma hur effektiv tillämpningen av detta direktiv är.

3.   I tillämpliga fall ska de rapporter som avses i punkterna 1 och 2 åtföljas av relevanta förslag.

3.   
  Senast den 31 december 2025 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet och effekterna av detta direktiv, särskilt avseende effektiviteten i verkställigheten, inbegripet en kostnads-nyttoanalys av användningen av ombordsystem för vägning för att automatiskt registrera lastnings- och lossningsställen. Kommissionens rapport ska om lämpligt åtföljas av ett lagstiftningsförslag. Rapporten ska offentliggöras. [Ändr. 866]

Artikel 3a

Utbildning

För att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna i detta direktiv ska både kommissionen och medlemsstaterna införa ett omfattande och övergripande program för utbildning och anpassning till de nya bestämmelser och krav som gäller både förare och alla andra aktörer i förfarandet, företag, förvaltningar, inspektörer osv. [Ändr. 867]

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna ska senast den [...] [Tidsfristen för införlivande kommer att vara så kort som möjligt, och i allmänhet inte längre än två år]

  30 juli 2020
  anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen. [Ändr. 868]

Eftersom transportsektorn präglas av stor rörlighet ska den undantas från de åtgärder som följer av lagstiftningsakten om ändring av direktiv 96/71/EG tills det här direktivet blir tillämpligt. [Ändr. 869]

Transportsektorn ska undantas från de åtgärder som följer av lagstiftningsakten om ändring av direktiv 96/71/EG fram till ikraftträdandet av de tillsynskrav som fastställer särskilda bestämmelser med avseende på transporter i det här direktivet. [Ändr. 870]

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den [...].

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 5

Detta direktiv träder i kraft den dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 45.

1

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

3

(4)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

4

Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

(5)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (EUT L 159, 28.5.2014, s. 11).

5

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (EUT L 159, 28.5.2014, s. 11).

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (EUT L 159, 28.5.2014, s. 11).

9

(10)  COM(2016)0128.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss och om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 (EUT L 300, 14.11.2009, s. 88).

12

(13)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/957 av den 28 juni 2018 om ändring av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EUT L 173, 9.7.2018, s. 16).

13

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/957 av den 28 juni 2018 om ändring av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EUT L 173, 9.7.2018, s. 16).

(14)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen) (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).

14

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen) (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).

(15)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

15

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(17)  Rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (EGT L 288, 18.10.1991, s. 32).

17

Rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (EGT L 288, 18.10.1991, s. 32).

(18)  
  Rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (EGT L 288, 18.10.1991, s. 32).

18

Rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (EGT L 288, 18.10.1991, s. 32).

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/43

---

P8_TA(2019)0340

Daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta vila samt positionsbestämning med hjälp av färdskrivare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare (COM(2017)0277 – C8-0167/2017 – 2017/0122(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0277), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0277),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0167/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommittén yttrande av den 1 februari 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommittén yttrande av den 1 februari 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0205/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0205/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 45.

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

---

P8_TC1-COD(2017)0122

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Goda arbetsvillkor för förare och rättvisa affärsvillkor för vägtransportföretag är ytterst viktigt för att skapa en säker, effektiv och socialt ansvarstagande
  och icke-diskriminerande
  vägtransportsektor
  som kan locka till sig kvalificerade arbetstagare
  . För att underlätta den processen är det viktigt unionens sociallagstiftning för vägtransportsektorn är tydlig,
  proportionell,
  ändamålsenlig, lätt att tillämpa och verkställa samt genomförs på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen. [Ändr. 346] |
| --- | --- |

(1)

Goda arbetsvillkor för förare och rättvisa affärsvillkor för vägtransportföretag är ytterst viktigt för att skapa en säker, effektiv och socialt ansvarstagande
  och icke-diskriminerande
  vägtransportsektor
  som kan locka till sig kvalificerade arbetstagare
  . För att underlätta den processen är det viktigt unionens sociallagstiftning för vägtransportsektorn är tydlig,
  proportionell,
  ändamålsenlig, lätt att tillämpa och verkställa samt genomförs på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen. [Ändr. 346]

| (2) | Efter en utvärdering av ändamålsenligheten och effektiviteten i genomförandet av unionens existerande sociallagstiftning på området vägtransporter, och i synnerhet Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (4), konstaterades vissa brister i 
  genomförandet av
  den nuvarande rättsliga ramen. Oklara och inadekvata regler om veckovila, viloinrättningar och raster vid multibemanning samt avsaknaden av regler om hur förare ska kunna återvända till och ta vila i hemmet
  eller på någon annan plats som de själva väljer
  l leder till att reglerna tolkas och genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. Flera medlemsstater har nyligen antagit unilaterala åtgärder vilket har lett till ytterligare ökad rättslig osäkerhet och ojämlik behandling av förare och operatörer.
  De bestämmelser om maximala körperioder per dag och per vecka som fastställs i förordning (EG) 561/2006 bidrar däremot effektivt till att förbättra förarnas sociala förhållanden liksom till den allmänna trafiksäkerheten, och åtgärder bör således vidtas för att säkerställa att de respekteras. [Ändr. 347] |
| --- | --- |

(2)

Efter en utvärdering av ändamålsenligheten och effektiviteten i genomförandet av unionens existerande sociallagstiftning på området vägtransporter, och i synnerhet Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (4), konstaterades vissa brister i 
  genomförandet av
  den nuvarande rättsliga ramen. Oklara och inadekvata regler om veckovila, viloinrättningar och raster vid multibemanning samt avsaknaden av regler om hur förare ska kunna återvända till och ta vila i hemmet
  eller på någon annan plats som de själva väljer
  l leder till att reglerna tolkas och genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. Flera medlemsstater har nyligen antagit unilaterala åtgärder vilket har lett till ytterligare ökad rättslig osäkerhet och ojämlik behandling av förare och operatörer.
  De bestämmelser om maximala körperioder per dag och per vecka som fastställs i förordning (EG) 561/2006 bidrar däremot effektivt till att förbättra förarnas sociala förhållanden liksom till den allmänna trafiksäkerheten, och åtgärder bör således vidtas för att säkerställa att de respekteras. [Ändr. 347]

| (2a) | Både trafiksäkerheten och genomförandet gynnas av att alla förare känner till bestämmelserna för kör- och vilotider och vet var det finns viloinrättningar. Därför bör medlemsstaterna ta fram informationsmaterial som presenterar den här förordningen på ett tydligt och enkelt sätt, ger praktiska upplysningar om parkeringsplatser och viloinrättningar samt understryker hur viktigt det är att inte köra när man är trött. [Ändr. 348] |
| --- | --- |

(2a)

Både trafiksäkerheten och genomförandet gynnas av att alla förare känner till bestämmelserna för kör- och vilotider och vet var det finns viloinrättningar. Därför bör medlemsstaterna ta fram informationsmaterial som presenterar den här förordningen på ett tydligt och enkelt sätt, ger praktiska upplysningar om parkeringsplatser och viloinrättningar samt understryker hur viktigt det är att inte köra när man är trött. [Ändr. 348]

| (2b) | Trafiksäkerheten gynnas av att transportföretagen uppmuntras att främja en säkerhetskultur där den högsta ledningen utfärdar en säkerhetspolicy och förfaranden för denna, chefer och ledare på mellannivå visar engagemang för genomförande av säkerhetspolicyn och arbetstagarna är villiga att följa säkerhetsföreskrifterna. Tydligt fokus bör ligga på typiska säkerhetsproblem inom vägtransportbranschen, exempelvis trötthet, ansvarsskyldighet, planering av sträckor, schemaläggning, resultatbaserad lön och just-in-time-förvaltning. [Ändr. 349] |
| --- | --- |

(2b)

Trafiksäkerheten gynnas av att transportföretagen uppmuntras att främja en säkerhetskultur där den högsta ledningen utfärdar en säkerhetspolicy och förfaranden för denna, chefer och ledare på mellannivå visar engagemang för genomförande av säkerhetspolicyn och arbetstagarna är villiga att följa säkerhetsföreskrifterna. Tydligt fokus bör ligga på typiska säkerhetsproblem inom vägtransportbranschen, exempelvis trötthet, ansvarsskyldighet, planering av sträckor, schemaläggning, resultatbaserad lön och just-in-time-förvaltning. [Ändr. 349]

| (3) | Efterhandsutvärderingen av förordning (EG) nr 561/2006 bekräftade att inkonsekvent och ineffektiv kontroll av efterlevnaden av unionens sociallagstiftning främst berodde på oklara bestämmelser, ineffektivt
  och oenhetligt
  utnyttjande av kontrollverktygen och otillräckligt administrativt samarabete mellan medlemsstaterna
  , vilket ökade fragmenteringen av EU:s inre marknad
  . [Ändr. 350] |
| --- | --- |

(3)

Efterhandsutvärderingen av förordning (EG) nr 561/2006 bekräftade att inkonsekvent och ineffektiv kontroll av efterlevnaden av unionens sociallagstiftning främst berodde på oklara bestämmelser, ineffektivt
  och oenhetligt
  utnyttjande av kontrollverktygen och otillräckligt administrativt samarabete mellan medlemsstaterna
  , vilket ökade fragmenteringen av EU:s inre marknad
  . [Ändr. 350]

| (4) | Tydliga och väl anpassade regler som tillämpas på samma sätt överallt är också avgörande för att uppnå policymålet att förbättra arbetsvillkoren för förare och i synnerhet säkerställa att konkurrensen
  är rättvis och
  inte snedvrids mellan operatörer samt bidra till trafiksäkerhet för alla väganvändare. [Ändr. 351] |
| --- | --- |

(4)

Tydliga och väl anpassade regler som tillämpas på samma sätt överallt är också avgörande för att uppnå policymålet att förbättra arbetsvillkoren för förare och i synnerhet säkerställa att konkurrensen
  är rättvis och
  inte snedvrids mellan operatörer samt bidra till trafiksäkerhet för alla väganvändare. [Ändr. 351]

| (4a) | I syfte att bibehålla eller till och med öka EU:s konkurrenskraft måste alla nationella bestämmelser för vägtransport vara proportionella och motiverade, och får inte innebära att utövandet av de fördragsenliga grundläggande friheterna, t.ex. den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster, hindras eller görs mindre lockande. [Ändr. 352] |
| --- | --- |

(4a)

I syfte att bibehålla eller till och med öka EU:s konkurrenskraft måste alla nationella bestämmelser för vägtransport vara proportionella och motiverade, och får inte innebära att utövandet av de fördragsenliga grundläggande friheterna, t.ex. den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster, hindras eller görs mindre lockande. [Ändr. 352]

| (4b) | För att säkerställa lika villkor inom den europeiska vägtransportsektorn bör denna förordning gälla för alla fordon över 2,4 ton som används vid internationella transporter. [Ändr. 353/rev] |
| --- | --- |

(4b)

För att säkerställa lika villkor inom den europeiska vägtransportsektorn bör denna förordning gälla för alla fordon över 2,4 ton som används vid internationella transporter. [Ändr. 353/rev]

| (5) | De nuvarande kraven vad gäller raster visade sig vara inadekvata och opraktiska vid körningar med fler än en förare. Det är därför lämpligt att anpassa kravet om att registrera raster till vilken typ av transport som utförs vid körning med flera än en förare. |
| --- | --- |

(5)

De nuvarande kraven vad gäller raster visade sig vara inadekvata och opraktiska vid körningar med fler än en förare. Det är därför lämpligt att anpassa kravet om att registrera raster till vilken typ av transport som utförs vid körning med flera än en förare.

| (5a) | Godstransporter skiljer sig väsentligt från persontransporter. Busschaufförer står i nära kontakt med sina passagerare och bör kunna ta raster med större flexibilitet utan att förlänga körtiden eller korta ned viloperioderna och rasterna. [Ändr. 354] |
| --- | --- |

(5a)

Godstransporter skiljer sig väsentligt från persontransporter. Busschaufförer står i nära kontakt med sina passagerare och bör kunna ta raster med större flexibilitet utan att förlänga körtiden eller korta ned viloperioderna och rasterna. [Ändr. 354]

| (6) | Förare som utför internationella långdistanstransporter tillbringar långa perioder borta från hemmet. Med de krav som för närvarande gäller för normal veckovila förlängs dessa perioder i onödan. Det är därför önskvärt att anpassa reglerna om veckovila på ett sådant sätt att det blir lättare för förare att utföra transporter och ändå, utan att bryta mot reglerna, nå hemmet
  eller någon annan plats som de själva väljer
  för att ta normal veckovila och få full kompensation för all reducerad veckovila. Det är också nödvändigt att föreskriva att operatörerna måste organisera förarnas arbete så att dessa perioder borta från hemmet inte blir orimligt långa.
  Om en förare väljer att tillbringa sin viloperiod i hemmet bör transportföretaget ombesörja medel för förarens återresa. [Ändr. 355] |
| --- | --- |

(6)

Förare som utför internationella långdistanstransporter tillbringar långa perioder borta från hemmet. Med de krav som för närvarande gäller för normal veckovila förlängs dessa perioder i onödan. Det är därför önskvärt att anpassa reglerna om veckovila på ett sådant sätt att det blir lättare för förare att utföra transporter och ändå, utan att bryta mot reglerna, nå hemmet
  eller någon annan plats som de själva väljer
  för att ta normal veckovila och få full kompensation för all reducerad veckovila. Det är också nödvändigt att föreskriva att operatörerna måste organisera förarnas arbete så att dessa perioder borta från hemmet inte blir orimligt långa.
  Om en förare väljer att tillbringa sin viloperiod i hemmet bör transportföretaget ombesörja medel för förarens återresa. [Ändr. 355]

| (6a) | Om det arbete en förare utför för sin arbetsgivare kan förväntas omfatta andra uppgifter än körning, såsom lastning/lossning, parkeringsplatsletande, underhåll av fordon, ruttplanering osv., bör den tid han eller hon behöver för att utföra dessa uppgifter beaktas när man fastställer hans eller hennes arbetstid, möjlighet till tillräcklig vila samt lön. [Ändr. 356] |
| --- | --- |

(6a)

Om det arbete en förare utför för sin arbetsgivare kan förväntas omfatta andra uppgifter än körning, såsom lastning/lossning, parkeringsplatsletande, underhåll av fordon, ruttplanering osv., bör den tid han eller hon behöver för att utföra dessa uppgifter beaktas när man fastställer hans eller hennes arbetstid, möjlighet till tillräcklig vila samt lön. [Ändr. 356]

| (6b) | För att säkerställa bra arbetsvillkor för förare vid lastnings- och lossningsplatser bör de som äger och driver sådana anläggningar ge förarna tillgång till sanitära anläggningar. [Ändr. 357] |
| --- | --- |

(6b)

För att säkerställa bra arbetsvillkor för förare vid lastnings- och lossningsplatser bör de som äger och driver sådana anläggningar ge förarna tillgång till sanitära anläggningar. [Ändr. 357]

| (6c) | Tekniken går snabbt framåt, vilket innebär att det utvecklas allt mer avancerade autonoma körsystem. I framtiden kan dessa system möjliggöra en annan användning av fordon som inte behöver en förare för att kunna styras. Detta kan leda till nya driftmöjligheter, såsom konvojkörning för lastbilar. Därmed behöver befintlig lagstiftning, inklusive regler om kör- och viloperioder, anpassas, vilket kräver att man gör framsteg i Uneces arbetsgrupp. Kommissionen ska lägga fram en utvärderingsrapport om användningen av autonoma körsystem i medlemsstaterna, som vid behov ska följas av ett lagstiftningsförslag för att beakta fördelarna med autonom körteknik. Syftet med denna lagstiftning är att säkerställa trafiksäkerheten, lika villkor och goda arbetsförhållanden, samtidigt som EU ges möjlighet att vara banbrytande när det gäller innovativa tekniker och metoder. [Ändr. 358] |
| --- | --- |

(6c)

Tekniken går snabbt framåt, vilket innebär att det utvecklas allt mer avancerade autonoma körsystem. I framtiden kan dessa system möjliggöra en annan användning av fordon som inte behöver en förare för att kunna styras. Detta kan leda till nya driftmöjligheter, såsom konvojkörning för lastbilar. Därmed behöver befintlig lagstiftning, inklusive regler om kör- och viloperioder, anpassas, vilket kräver att man gör framsteg i Uneces arbetsgrupp. Kommissionen ska lägga fram en utvärderingsrapport om användningen av autonoma körsystem i medlemsstaterna, som vid behov ska följas av ett lagstiftningsförslag för att beakta fördelarna med autonom körteknik. Syftet med denna lagstiftning är att säkerställa trafiksäkerheten, lika villkor och goda arbetsförhållanden, samtidigt som EU ges möjlighet att vara banbrytande när det gäller innovativa tekniker och metoder. [Ändr. 358]

| (7) | Medlemsstaterna tolkar och genomför kraven om veckovila på olika sätt när det gäller den plats där veckovilan bör tas. Det

  För att säkerställa goda arbetsförhållanden och förarnas säkerhet
  är
  det
  därför lämpligt att förtydliga kravet om att säkerställa att förare får
  inkvartering, som är av god kvalitet och anpassad för båda könen, eller annan av föraren utvald plats som arbetsgivaren betalar för
  lämplig inkvartering vid normal veckovila om denna tas på annan plats än i hemmet.
  Medlemsstaterna bör se till att det finns tillräckligt med säkra parkeringsplatser som är anpassade till förarnas behov. [Ändr. 359] |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna tolkar och genomför kraven om veckovila på olika sätt när det gäller den plats där veckovilan bör tas. Det

  För att säkerställa goda arbetsförhållanden och förarnas säkerhet
  är
  det
  därför lämpligt att förtydliga kravet om att säkerställa att förare får
  inkvartering, som är av god kvalitet och anpassad för båda könen, eller annan av föraren utvald plats som arbetsgivaren betalar för
  lämplig inkvartering vid normal veckovila om denna tas på annan plats än i hemmet.
  Medlemsstaterna bör se till att det finns tillräckligt med säkra parkeringsplatser som är anpassade till förarnas behov. [Ändr. 359]

| (7a) | Särskilda parkeringsområden bör inkludera alla inrättningar som krävs för goda viloförhållanden, dvs. för hygien, mat, säkerhet m.m. [Ändr. 360] |
| --- | --- |

(7a)

Särskilda parkeringsområden bör inkludera alla inrättningar som krävs för goda viloförhållanden, dvs. för hygien, mat, säkerhet m.m. [Ändr. 360]

| (7b) | Lämpliga viloinrättningar är av avgörande betydelse för att förarna ska få bättre arbetsvillkor i sektorn och för att värna trafiksäkerheten. Eftersom vila i hytten är karakteristiskt för transportsektorn och av bekvämlighets- och lämplighetsskäl i vissa fall är önskvärt, bör förare få ta sin vila i fordonet om det är utrustat med lämpliga sovmöjligheter. Därför får inte medlemsstaterna oproportionerligt hindra eller försvåra inrättandet av särskilda parkeringsområden. [Ändr. 361] |
| --- | --- |

(7b)

Lämpliga viloinrättningar är av avgörande betydelse för att förarna ska få bättre arbetsvillkor i sektorn och för att värna trafiksäkerheten. Eftersom vila i hytten är karakteristiskt för transportsektorn och av bekvämlighets- och lämplighetsskäl i vissa fall är önskvärt, bör förare få ta sin vila i fordonet om det är utrustat med lämpliga sovmöjligheter. Därför får inte medlemsstaterna oproportionerligt hindra eller försvåra inrättandet av särskilda parkeringsområden. [Ändr. 361]

| (7c) | I de reviderade TEN-T-riktlinjerna föreskrivs en utbyggnad med parkeringsområden längs motorvägarna ungefär var hundrade kilometer, med säkra och skyddade parkeringsplatser för yrkesförare, och därför bör medlemsstaterna uppmanas att genomföra TEN-T-riktlinjerna och i tillräcklig utsträckning stödja och investera i säkra och lämpligt utrustade parkeringsplatser. [Ändr. 362] |
| --- | --- |

(7c)

I de reviderade TEN-T-riktlinjerna föreskrivs en utbyggnad med parkeringsområden längs motorvägarna ungefär var hundrade kilometer, med säkra och skyddade parkeringsplatser för yrkesförare, och därför bör medlemsstaterna uppmanas att genomföra TEN-T-riktlinjerna och i tillräcklig utsträckning stödja och investera i säkra och lämpligt utrustade parkeringsplatser. [Ändr. 362]

| (7d) | För att viloinrättningar av god kvalitet till rimliga priser ska kunna erbjudas bör kommissionen och medlemsstaterna stimulera etableringen av nya sociala, kommersiella, offentliga och andra företag för driften av särskilda parkeringsområden. [Ändr. 363] |
| --- | --- |

(7d)

För att viloinrättningar av god kvalitet till rimliga priser ska kunna erbjudas bör kommissionen och medlemsstaterna stimulera etableringen av nya sociala, kommersiella, offentliga och andra företag för driften av särskilda parkeringsområden. [Ändr. 363]

| (8) | Förare ställs ofta inför oförutsedda omständigheter som gör det omöjligt att nå önskad destination för att ta veckovila utan att bryta mot EU:s regler. Det är önskvärt att göra det lättare för förare att hantera sådana omständigheter och göra det möjligt för dem att nå den destination där de önskar ta sin veckovila utan att bryta mot kraven avseende maximala körtider. |
| --- | --- |

(8)

Förare ställs ofta inför oförutsedda omständigheter som gör det omöjligt att nå önskad destination för att ta veckovila utan att bryta mot EU:s regler. Det är önskvärt att göra det lättare för förare att hantera sådana omständigheter och göra det möjligt för dem att nå den destination där de önskar ta sin veckovila utan att bryta mot kraven avseende maximala körtider.

| (8a) | Vägtransporter i unionen innebär i många fall att färja eller tåg används för vissa sträckor. Det bör därför fastställas bestämmelser om viloperioder och raster som är tydliga och lämpliga för den typen av transporter. [Ändr. 364] |
| --- | --- |

(8a)

Vägtransporter i unionen innebär i många fall att färja eller tåg används för vissa sträckor. Det bör därför fastställas bestämmelser om viloperioder och raster som är tydliga och lämpliga för den typen av transporter. [Ändr. 364]

| (9) | För att minska och förebygga olika praxis när det gäller tolkning och tillsyn och för att ytterligare öka effektiviteten och ändamålsenligheten i den gränsöverskridande kontrollen av efterlevnaden är det ytterst viktigt att fastställa tydliga regler för det administrativa samarbetet mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

För att minska och förebygga olika praxis när det gäller tolkning och tillsyn och för att ytterligare öka effektiviteten och ändamålsenligheten i den gränsöverskridande kontrollen av efterlevnaden är det ytterst viktigt att fastställa tydliga regler för det administrativa samarbetet mellan medlemsstater.

| (9a) | För att ett effektivt genomförande ska kunna garanteras är det viktigt att behöriga myndigheter vid vägkontroller kan kontrollera att körtider och viloperioder har iakttagits korrekt under dagen för kontrollen och under de föregående 56 dagarna. [Ändr. 365] |
| --- | --- |

(9a)

För att ett effektivt genomförande ska kunna garanteras är det viktigt att behöriga myndigheter vid vägkontroller kan kontrollera att körtider och viloperioder har iakttagits korrekt under dagen för kontrollen och under de föregående 56 dagarna. [Ändr. 365]

| (9b) | För att bestämmelserna ska vara tydliga, lättbegripliga och verkställbara måste information gå ut till förarna. Detta arbete bör samordnas av kommissionen. Förarna bör också få information om rastplatser och säkra parkeringsområden, så att de kan planera sina resor bättre. Dessutom bör det under samordning av kommissionen upprättas en kostnadsfri telefontjänst som kan användas för att uppmärksamma kontrollmyndigheterna på fall av otillbörliga påtryckningar på förare, bedrägerier och illegal verksamhet. [Ändr. 366] |
| --- | --- |

(9b)

För att bestämmelserna ska vara tydliga, lättbegripliga och verkställbara måste information gå ut till förarna. Detta arbete bör samordnas av kommissionen. Förarna bör också få information om rastplatser och säkra parkeringsområden, så att de kan planera sina resor bättre. Dessutom bör det under samordning av kommissionen upprättas en kostnadsfri telefontjänst som kan användas för att uppmärksamma kontrollmyndigheterna på fall av otillbörliga påtryckningar på förare, bedrägerier och illegal verksamhet. [Ändr. 366]

| (9c) | Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1071/2009 är medlemsstaterna skyldiga att tillämpa en gemensam nomenklatur för överträdelser vid bedömningen av gott anseende. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de nationella bestämmelserna om sanktioner för överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 och förordning (EU) nr 165/2014 genomförs på ett effektivt, proportionerligt och avskräckande sätt. Det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa att alla sanktioner som medlemsstaterna tillämpar är icke-diskriminerande och står i proportion till överträdelsens allvar. [Ändr. 367] |
| --- | --- |

(9c)

Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1071/2009 är medlemsstaterna skyldiga att tillämpa en gemensam nomenklatur för överträdelser vid bedömningen av gott anseende. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de nationella bestämmelserna om sanktioner för överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006 och förordning (EU) nr 165/2014 genomförs på ett effektivt, proportionerligt och avskräckande sätt. Det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa att alla sanktioner som medlemsstaterna tillämpar är icke-diskriminerande och står i proportion till överträdelsens allvar. [Ändr. 367]

| (10) | I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 561/2006 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att förtydliga bestämmelserna i den förordningen och fastställa gemensamma metoder för deras tillämpning och tillsyn. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(10)

I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 561/2006 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att förtydliga bestämmelserna i den förordningen och fastställa gemensamma metoder för deras tillämpning och tillsyn. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 (5).

| (11) | I syfte att göra kontrollen av efterlevnaden av sociallagstiftningen mer kostnadseffektiv bör potentialen i de nuvarande och framtida

  smarta
  färdskrivarsystemen utnyttjas fullt ut

  vara obligatoriska vid internationell transport
  . Därför bör färdskrivarens funktioner förbättras så att den medger en mer exakt positionsbestämning, i synnerhet vid internationell transport. [Ändr. 368] |
| --- | --- |

(11)

I syfte att göra kontrollen av efterlevnaden av sociallagstiftningen mer kostnadseffektiv bör potentialen i de nuvarande och framtida

  smarta
  färdskrivarsystemen utnyttjas fullt ut

  vara obligatoriska vid internationell transport
  . Därför bör färdskrivarens funktioner förbättras så att den medger en mer exakt positionsbestämning, i synnerhet vid internationell transport. [Ändr. 368]

| (11a) | På grund av den snabba utvecklingen av ny teknik och digitaliseringen i hela EU-ekonomin samt kravet på lika konkurrensvillkor för företag inom den internationella vägtransportsektorn är det nödvändigt att förkorta övergångsperioden för installation av smarta färdskrivare i registrerade fordon. Smarta färdskrivare kommer att bidra till förenklade kontroller och därmed underlätta de nationella myndigheternas arbete. [Ändr. 369] |
| --- | --- |

(11a)

På grund av den snabba utvecklingen av ny teknik och digitaliseringen i hela EU-ekonomin samt kravet på lika konkurrensvillkor för företag inom den internationella vägtransportsektorn är det nödvändigt att förkorta övergångsperioden för installation av smarta färdskrivare i registrerade fordon. Smarta färdskrivare kommer att bidra till förenklade kontroller och därmed underlätta de nationella myndigheternas arbete. [Ändr. 369]

| (11b) | Med tanke på den utbredda användningen av smarttelefoner och den kontinuerliga utvecklingen av funktionerna i dessa, och med hänsyn till utvecklingen av Galileo, som erbjuder ökade möjligheter till lokalisering i realtid – vilket redan används av många mobiler – bör kommissionen undersöka möjligheten att utveckla och certifiera en mobilapplikation som erbjuder samma fördelar som en smart färdskrivare, till samma kostnad.” [Ändr. 370] |
| --- | --- |

(11b)

Med tanke på den utbredda användningen av smarttelefoner och den kontinuerliga utvecklingen av funktionerna i dessa, och med hänsyn till utvecklingen av Galileo, som erbjuder ökade möjligheter till lokalisering i realtid – vilket redan används av många mobiler – bör kommissionen undersöka möjligheten att utveckla och certifiera en mobilapplikation som erbjuder samma fördelar som en smart färdskrivare, till samma kostnad.” [Ändr. 370]

| (11c) | I syfte att säkerställa goda hälso- och säkerhetsstandarder för förare är det nödvändigt att anlägga eller förbättra säkra parkeringsområden, lämpliga sanitära inrättningar och inkvartering av god kvalitet. Det bör finnas ett tillräckligt nät av parkeringsområden inom unionen. [Ändr. 371] |
| --- | --- |

(11c)

I syfte att säkerställa goda hälso- och säkerhetsstandarder för förare är det nödvändigt att anlägga eller förbättra säkra parkeringsområden, lämpliga sanitära inrättningar och inkvartering av god kvalitet. Det bör finnas ett tillräckligt nät av parkeringsområden inom unionen. [Ändr. 371]

| (12) | Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 (6) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 (6) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12a) | Europaparlamentet konstaterar att varutransporter skiljer sig från persontransporter. Busschaufförer har nära kontakt med sina passagerare och bör omfattas av bättre förhållanden inom ramen för denna förordning, utan att körtiden förlängs eller viloperioderna och rasterna förkortas. Kommissionen bör därför utvärdera huruvida det kan antas specifika bestämmelser för denna sektor, särskilt avseende tillfällig trafik enligt definitionen i artikel 2.1 led 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss. [Ändr. 372] |
| --- | --- |

(12a)

Europaparlamentet konstaterar att varutransporter skiljer sig från persontransporter. Busschaufförer har nära kontakt med sina passagerare och bör omfattas av bättre förhållanden inom ramen för denna förordning, utan att körtiden förlängs eller viloperioderna och rasterna förkortas. Kommissionen bör därför utvärdera huruvida det kan antas specifika bestämmelser för denna sektor, särskilt avseende tillfällig trafik enligt definitionen i artikel 2.1 led 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss. [Ändr. 372]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 561/2006 ska ändras på följande sätt:

| -1. | I artikel 2.1 ska följande led införas:










  ”-aa) | gods i internationella transporter, om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 2,4 ton, eller” [Ändr. 373] |
| --- | --- | --- |

-1.

I artikel 2.1 ska följande led införas:

”-aa)

| -1a. | I artikel 3 ska led aa ersättas av följande:








  ”aa) | fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåten vikt som inte överstiger 7,5 ton, och som används för transport av material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete
  eller för att leverera varor som har producerats hantverksmässigt i det företag som föraren är anställd av,
  och som endast används inom en radie av 100

  150
   km från den plats där företaget är beläget, på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift,”[Ändr. 374] |
| --- | --- | --- |

-1a.

I artikel 3 ska led aa ersättas av följande:

”aa)

fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåten vikt som inte överstiger 7,5 ton, och som används för transport av material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete
  eller för att leverera varor som har producerats hantverksmässigt i det företag som föraren är anställd av,
  och som endast används inom en radie av 100

  150
   km från den plats där företaget är beläget, på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift,”[Ändr. 374]

| 1. | I artikel 3 ska led h ersättas med följande:






  ”h) | fordon eller en kombination av fordon som används för icke-kommersiell transport av gods,” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3 ska led h ersättas med följande:

”h)

fordon eller en kombination av fordon som används för icke-kommersiell transport av gods,”

| 1a. | I artikel 3 ska följande led läggas till:










  ”ha) | lätta nyttofordon som används för godstransport, såvida transporten inte görs för annans räkning, utan för företagets eller förarens egen räkning och körningen inte utgör den huvudsakliga verksamheten för den person som kör fordonet.” [Ändr. 375] |
| --- | --- | --- |

1a.

I artikel 3 ska följande led läggas till:

”ha)

lätta nyttofordon som används för godstransport, såvida transporten inte görs för annans räkning, utan för företagets eller förarens egen räkning och körningen inte utgör den huvudsakliga verksamheten för den person som kör fordonet.” [Ändr. 375]

| 2. | I artikel 4 ska följande led läggas till som led r:






  ”r) | ”icke-kommersiell transport: all vägtransport, utom transport för annans eller egen räkning, för vilken ingen ersättning mottas och som inte genererar någon inkomst
  eller omsättning
  .”[Ändr. 376] |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 4 ska följande led läggas till som led r:

”r)

”icke-kommersiell transport: all vägtransport, utom transport för annans eller egen räkning, för vilken ingen ersättning mottas och som inte genererar någon inkomst
  eller omsättning
  .”[Ändr. 376]

| 2a. | I artikel 4 ska följande led läggas till:










  ”ra) | hem: förarens registrerade hemvist i en medlemsstat.” [Ändr. 377] |
| --- | --- | --- |

2a.

I artikel 4 ska följande led läggas till:

”ra)

hem: förarens registrerade hemvist i en medlemsstat.” [Ändr. 377]

| 2b. | Artikel 5.1 ska ersättas med följande:



  ”1.   Lägsta ålder för konduktörer skall

  förare ska
  vara 18 år.” [Ändr. 378] |
| --- | --- |

2b.

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

”1.   Lägsta ålder för konduktörer skall

  förare ska
  vara 18 år.” [Ändr. 378]

| 3. | I artikel 6.5 ska första meningen ersättas med följande:
  ”En förare ska som ’annat arbete’ registrera all tid enligt beskrivningen i artikel 4 e och all tid som han kör ett fordon som används för kommersiella transporter vilka inte omfattas av denna förordning samt registrera all ’tid då arbetstagaren är tillgänglig’ enligt definitionen i artikel 3 b i direktiv 2002/15/EG, i enlighet med artikel 34.5 b iii i förordning (EU) nr 165/2014. Denna registrering ska göras antingen för hand på ett diagramblad, eller på en utskrift, eller genom att med användning av funktionen manuell inmatning föra in uppgifter i färdskrivaren.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 6.5 ska första meningen ersättas med följande:

”En förare ska som ’annat arbete’ registrera all tid enligt beskrivningen i artikel 4 e och all tid som han kör ett fordon som används för kommersiella transporter vilka inte omfattas av denna förordning samt registrera all ’tid då arbetstagaren är tillgänglig’ enligt definitionen i artikel 3 b i direktiv 2002/15/EG, i enlighet med artikel 34.5 b iii i förordning (EU) nr 165/2014. Denna registrering ska göras antingen för hand på ett diagramblad, eller på en utskrift, eller genom att med användning av funktionen manuell inmatning föra in uppgifter i färdskrivaren.”

| 4. | I artikel 7 ska följande läggas till som tredje stycket:
  ”Vid multibemanning har en förare rätt ta en rast på 45 minuter i ett fordon som körs av en annan förare, under förutsättning att den förare som tar rasten inte har till uppgift att bistå den förare som kör fordonet.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 7 ska följande läggas till som tredje stycket:

”Vid multibemanning har en förare rätt ta en rast på 45 minuter i ett fordon som körs av en annan förare, under förutsättning att den förare som tar rasten inte har till uppgift att bistå den förare som kör fordonet.”

| 5. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:







  a) | I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande:



  ”6.   Under fyra på varandra följande veckor ska en förare ta minst








  a) | fyra normala veckovilor, eller |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

a)

I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande:

I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande:

”6.   Under fyra på varandra följande veckor ska en förare ta minst

a)

fyra normala veckovilor, eller

| b) | två normala veckovilor om minst 45 timmar och två reducerade veckovilor om minst 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

två normala veckovilor om minst 45 timmar och två reducerade veckovilor om minst 24 timmar.

Vid tillämpning av led b ska reducerade veckovilor kompenseras genom en motsvarande sammanhängande vila som ska tas ut före utgången av den tredje veckan efter veckan i fråga.”
  [Ändr. 379]

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Varje viloperiod som tas ut som kompensation för en reducerad veckovila ska omedelbart föregå eller omedelbart följa på

  vara i anslutning till
  en normal veckovila på minst 45 timmar.”[Ändr. 381] |
| --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Varje viloperiod som tas ut som kompensation för en reducerad veckovila ska omedelbart föregå eller omedelbart följa på

  vara i anslutning till
  en normal veckovila på minst 45 timmar.”[Ändr. 381]

| c) | Följande punkter ska införas:

  ”8a.   Normal veckovila eller en annan vila

  veckovila
  på mer än 45 timmar som tas ut som kompensation för tidigare reducerad veckovila får inte tas i fordonet. Sådana vilor ska tas i lämplig inkvartering
  utanför hytten, som är av god kvalitet och anpassad för båda könen,
  med lämpliga sovmöjligheter och sanitära inrättningar
  och sovmöjligheter för föraren. Vilan ska tas i inkvartering
  , [Ändr. 382]







  a) | som antingen tillhandahålls
  av
  eller betalas av arbetsgivaren, eller [Ändr. 383] |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska införas:

”8a.   Normal veckovila eller en annan vila

  veckovila
  på mer än 45 timmar som tas ut som kompensation för tidigare reducerad veckovila får inte tas i fordonet. Sådana vilor ska tas i lämplig inkvartering
  utanför hytten, som är av god kvalitet och anpassad för båda könen,
  med lämpliga sovmöjligheter och sanitära inrättningar
  och sovmöjligheter för föraren. Vilan ska tas i inkvartering
  , [Ändr. 382]

a)

som antingen tillhandahålls
  av
  eller betalas av arbetsgivaren, eller [Ändr. 383]

| b) | i hemmet

  förarens hem
  eller på annan av föraren utvald privat plats. [Ändr. 384] |
| --- | --- |

b)

i hemmet

  förarens hem
  eller på annan av föraren utvald privat plats. [Ändr. 384]

8b.   Transportföretaget ska organisera förarnas arbete så att förarna inom

  före slutet av
  varje period om tre

  fyra
  på varandra följande veckor kan tillbringa minst en normal veckovila, eller en veckovila på mer än 45 timmar som tas ut som kompensation för reducerad veckovila, i hemmet
  eller på annan plats som föraren väljer. Föraren ska underrätta transportföretaget skriftligen senast två veckor före denna viloperiod om den kommer att tas på annan plats än i förarens hem. När en förare väljer att ta sin vila i hemmet ska transportföretaget ombesörja medel så att föraren kan återvända hem. Företaget ska dokumentera hur det uppfyller denna skyldighet och förvara dokumentationen i sina lokaler för att kunna lägga fram den på kontrollmyndigheternas begäran
  . [Ändr. 385]

’En förare ska försäkra att en normal veckovila eller en veckovila på mer än 45 timmar som tas ut som kompensation för reducerad veckovila har tagits på en av föraren utvald plats. Denna försäkran ska förvaras i företagets lokaler.’” [Ändr. 386]

| ca) | Följande punkt ska läggas till:





  9a.
     
  Kommissionen ska senast den ... [två år efter denna ändringsförordnings ikraftträdande] utvärdera och till parlamentet och rådet rapportera huruvida det kan antas mer adekvata bestämmelser för förare som bedriver tillfällig passagerartrafik enligt definitionen i artikel 2.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss. [Ändr. 380] |
| --- | --- |

ca)

ca)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

9a.
     
  Kommissionen ska senast den ... [två år efter denna ändringsförordnings ikraftträdande] utvärdera och till parlamentet och rådet rapportera huruvida det kan antas mer adekvata bestämmelser för förare som bedriver tillfällig passagerartrafik enligt definitionen i artikel 2.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss. [Ändr. 380]

| 5a. | Följande artikel ska läggas till:





  ”Artikel 8a





  1.
     
  Medlemsstaterna ska senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning] meddela kommissionen var de särskilda parkeringsområden som finns tillgängliga på deras territorier är belägna och därefter anmäla eventuella ändringar av denna information. Kommissionen ska förteckna alla allmänt tillgängliga särskilda parkeringsområden på en enda officiell webbplats som uppdateras regelbundet.






  2.
     
  Alla parkeringsområden som har åtminstone de faciliteter och funktioner som fastställs i bilaga 1 och som offentliggörs av kommissionen i enlighet med punkt 2 får ange vid ingången att de är särskilda parkeringsområden.






  3.
     
  Medlemsstaterna ska regelbundet utföra stickprovskontroller för att kontrollera att parkeringarnas egenskaper överensstämmer med de kriterier för särskilda parkeringsområden som fastställs i bilagan.






  4.
     
  Medlemsstaterna ska utreda klagomål mot certifierade särskilda parkeringsområden som inte uppfyller de kriterier som fastställs i bilagan.






  5.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra inrättandet av särskilda parkeringsområden i enlighet med bestämmelserna i artikel 39.2 c i förordning (EU) nr 1315/2013.




  Kommissionen ska senast den 31 december 2020 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillgången till lämpliga viloinrättningar för förare och säkra parkeringsanläggningar. Denna rapport ska åtföljas av det förslag till förordning som fastställer standarder och förfaranden för certifiering av de särskilda parkeringsområden som avses i punkt 4 i denna artikel. Denna rapport ska uppdateras årligen på grundval av uppgifter som samlats in av kommissionen i enlighet med punkt 5 och innehålla en förteckning över föreslagna åtgärder för att öka antalet lämpliga viloinrättningar för förare och antalet säkra parkeringsanläggningar samt förbättra deras kvalitet.” [Ändr. 387] |
| --- | --- |

5a.

5a.

Följande artikel ska läggas till:

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 8a

1.
     
  Medlemsstaterna ska senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning] meddela kommissionen var de särskilda parkeringsområden som finns tillgängliga på deras territorier är belägna och därefter anmäla eventuella ändringar av denna information. Kommissionen ska förteckna alla allmänt tillgängliga särskilda parkeringsområden på en enda officiell webbplats som uppdateras regelbundet.

2.
     
  Alla parkeringsområden som har åtminstone de faciliteter och funktioner som fastställs i bilaga 1 och som offentliggörs av kommissionen i enlighet med punkt 2 får ange vid ingången att de är särskilda parkeringsområden.

3.
     
  Medlemsstaterna ska regelbundet utföra stickprovskontroller för att kontrollera att parkeringarnas egenskaper överensstämmer med de kriterier för särskilda parkeringsområden som fastställs i bilagan.

4.
     
  Medlemsstaterna ska utreda klagomål mot certifierade särskilda parkeringsområden som inte uppfyller de kriterier som fastställs i bilagan.

5.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra inrättandet av särskilda parkeringsområden i enlighet med bestämmelserna i artikel 39.2 c i förordning (EU) nr 1315/2013.

Kommissionen ska senast den 31 december 2020 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillgången till lämpliga viloinrättningar för förare och säkra parkeringsanläggningar. Denna rapport ska åtföljas av det förslag till förordning som fastställer standarder och förfaranden för certifiering av de särskilda parkeringsområden som avses i punkt 4 i denna artikel. Denna rapport ska uppdateras årligen på grundval av uppgifter som samlats in av kommissionen i enlighet med punkt 5 och innehålla en förteckning över föreslagna åtgärder för att öka antalet lämpliga viloinrättningar för förare och antalet säkra parkeringsanläggningar samt förbättra deras kvalitet.” [Ändr. 387]

| 6. | I artikel 9 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Utan hinder av artikel 8 får en förare som medföljer ett fordon som transporteras med färja eller järnväg och som tar ut normal dygnsvila eller reducerad veckovila avbryta viloperioden högst två gånger och ägna sig åt andra aktiviteter i totalt högst en timme. Under den normala dygnsvilan eller reducerade veckovilan ska föraren ha tillgång till en
  sovhytt,
  sovbrits eller liggplats avsedd för denne

  som står till dennes förfogande
  .”[Ändr. 388] |
| --- | --- |

6.

I artikel 9 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Utan hinder av artikel 8 får en förare som medföljer ett fordon som transporteras med färja eller järnväg och som tar ut normal dygnsvila eller reducerad veckovila avbryta viloperioden högst två gånger och ägna sig åt andra aktiviteter i totalt högst en timme. Under den normala dygnsvilan eller reducerade veckovilan ska föraren ha tillgång till en
  sovhytt,
  sovbrits eller liggplats avsedd för denne

  som står till dennes förfogande
  .”[Ändr. 388]

| 6a. | I artikel 9 ska följande punkt införas:





  ”1a.
     
  Undantaget i punkt 1 kan utökas till regelbundna veckovilor om färjeresan varar 12 timmar eller längre. Under denna veckovila ska föraren ha tillgång till en sovhytt.” [Ändr. 389] |
| --- | --- |

6a.

6a.

I artikel 9 ska följande punkt införas:

I artikel 9 ska följande punkt införas:

”1a.
     
  Undantaget i punkt 1 kan utökas till regelbundna veckovilor om färjeresan varar 12 timmar eller längre. Under denna veckovila ska föraren ha tillgång till en sovhytt.” [Ändr. 389]

| 6b. | Artikel 10.1 ska ersättas med följande:



  ”1.   Transportföretagets betalning till

  Ett transportföretag ska inte ge
  förare som är anställda

  det anställer
  eller som står

  ställs
  till företagets förfogande får inte, även om det sker

  någon extra betalning, inte ens
  i form av bonus eller lönetillägg, beräknas på grundval av tillryggalagda sträckor
  , leveranssnabbhet
  och/eller transporterad godsmängd, om betalningen är av sådan art att den utgör en fara för trafiksäkerheten och/eller uppmuntrar till överträdelse av denna förordning.”[Ändr. 390] |
| --- | --- |

6b.

6b.

Artikel 10.1 ska ersättas med följande:

Artikel 10.1 ska ersättas med följande:

”1.   Transportföretagets betalning till

  Ett transportföretag ska inte ge
  förare som är anställda

  det anställer
  eller som står

  ställs
  till företagets förfogande får inte, även om det sker

  någon extra betalning, inte ens
  i form av bonus eller lönetillägg, beräknas på grundval av tillryggalagda sträckor
  , leveranssnabbhet
  och/eller transporterad godsmängd, om betalningen är av sådan art att den utgör en fara för trafiksäkerheten och/eller uppmuntrar till överträdelse av denna förordning.”[Ändr. 390]

| 7. | I artikel 12 ska följande läggas till:
  ”Om det är förenligt med trafiksäkerheten, får föraren
  i undantagsfall
  avvika från artikel 8.2 och artikel 8.6 andra stycket

  6.1 och 6.2 efter en vila på 30 minuter,
  för att
  inom två timmar
  kunna nå en lämplig inkvartering enligt artikel 8.8a för dygns- eller veckovila på denna plats. En sådan avvikelse får inte resultera i att den dagliga körtiden eller körtiden per vecka överskrids eller till att dygns- eller veckovilan förkortas

  arbetsgivarens operativa central där föraren normalt är stationerad och där förarens normala veckovila ska inledas
  . Föraren ska ange skälen för en sådan avvikelse för hand på ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift

  utskriften
  från färdskrivaren eller i sin tjänstgöringslista senast vid framkomsten till den lämpliga inkvarteringen.
  Denna period på upp till två timmar ska kompenseras genom en motsvarande sammanhängande viloperiod som ska tas ut tillsammans med en annan viloperiod senast i slutet av den tredje vecka som följer på veckan i fråga.
  ”[Ändr. 391] |
| --- | --- |

7.

I artikel 12 ska följande läggas till:

”Om det är förenligt med trafiksäkerheten, får föraren
  i undantagsfall
  avvika från artikel 8.2 och artikel 8.6 andra stycket

  6.1 och 6.2 efter en vila på 30 minuter,
  för att
  inom två timmar
  kunna nå en lämplig inkvartering enligt artikel 8.8a för dygns- eller veckovila på denna plats. En sådan avvikelse får inte resultera i att den dagliga körtiden eller körtiden per vecka överskrids eller till att dygns- eller veckovilan förkortas

  arbetsgivarens operativa central där föraren normalt är stationerad och där förarens normala veckovila ska inledas
  . Föraren ska ange skälen för en sådan avvikelse för hand på ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift

  utskriften
  från färdskrivaren eller i sin tjänstgöringslista senast vid framkomsten till den lämpliga inkvarteringen.
  Denna period på upp till två timmar ska kompenseras genom en motsvarande sammanhängande viloperiod som ska tas ut tillsammans med en annan viloperiod senast i slutet av den tredje vecka som följer på veckan i fråga.
  ”[Ändr. 391]

i undantagsfall

8.2 och artikel 8.6 andra stycket

6.1 och 6.2 efter en vila på 30 minuter,

inom två timmar

en lämplig inkvartering enligt artikel 8.8a för dygns- eller veckovila på denna plats. En sådan avvikelse får inte resultera i att den dagliga körtiden eller körtiden per vecka överskrids eller till att dygns- eller veckovilan förkortas

arbetsgivarens operativa central där föraren normalt är stationerad och där förarens normala veckovila ska inledas

ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift

utskriften

eller i sin tjänstgöringslista senast vid framkomsten till den lämpliga inkvarteringen

Denna period på upp till två timmar ska kompenseras genom en motsvarande sammanhängande viloperiod som ska tas ut tillsammans med en annan viloperiod senast i slutet av den tredje vecka som följer på veckan i fråga.

[Ändr. 391]

| 7a. | Artikel 13.1 d ska ersättas med följande:








  ”d) | Fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5 ton vilka används av personer som tillhandahåller

  leverantörer av
  samhällsomfattande tjänster i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna för leveranser inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten

  som ett led i postförsändelser i enlighet med definitionen i artikel 2.6 i direktiv 97/67/EG
  .” [Ändr. 392] |
| --- | --- | --- |

7a.

7a.

Artikel 13.1 d ska ersättas med följande:

Artikel 13.1 d ska ersättas med följande:

”d)

Fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5 ton vilka används av personer som tillhandahåller

  leverantörer av
  samhällsomfattande tjänster i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna för leveranser inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten

  som ett led i postförsändelser i enlighet med definitionen i artikel 2.6 i direktiv 97/67/EG
  .” [Ändr. 392]

personer som tillhandahåller

leverantörer av

inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten

som ett led i postförsändelser i enlighet med definitionen i artikel 2.6 i direktiv 97/67/EG

” [Ändr. 392]

| 7b. | Artikel 13.1 e ska ersättas med följande:








  ”e) | Fordon som uteslutande används på öar
  eller i regioner som är isolerade från det övriga nationella territoriet
  med en areal av högst 2300

  2 300
  km2, vilka inte är förenade med landet i övrigt

  anslutna till det övriga nationella territoriet
  med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon
  och inte heller gränsar till en annan medlemsstat
  .” [Ändr. 393] |
| --- | --- | --- |

7b.

7b.

Artikel 13.1 e ska ersättas med följande:

Artikel 13.1 e ska ersättas med följande:

”e)

Fordon som uteslutande används på öar
  eller i regioner som är isolerade från det övriga nationella territoriet
  med en areal av högst 2300

  2 300
  km2, vilka inte är förenade med landet i övrigt

  anslutna till det övriga nationella territoriet
  med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon
  och inte heller gränsar till en annan medlemsstat
  .” [Ändr. 393]

eller i regioner som är isolerade från det övriga nationella territoriet

2300

2 300

vilka

förenade med landet i övrigt

anslutna till det övriga nationella territoriet

och inte heller gränsar till en annan medlemsstat

” [Ändr. 393]

| 7c. | I artikel 13.1 ska följande led läggas till:










  ”pa) | Fordon eller fordonskombinationer med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 44 ton vilka används av byggföretag inom en radie av 100 km från den plats där företaget är beläget, på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.” [Ändr. 394] |
| --- | --- | --- |

7c.

7c.

I artikel 13.1 ska följande led läggas till:

I artikel 13.1 ska följande led läggas till:

”pa)

”pa)

Fordon eller fordonskombinationer med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 44 ton vilka används av byggföretag inom en radie av 100 km från den plats där företaget är beläget, på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.” [Ändr. 394]

Fordon eller fordonskombinationer med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 44 ton vilka används av byggföretag inom en radie av 100 km från den plats där företaget är beläget, på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.”

| 8. | I artikel 14 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   I brådskande fall får medlemsstaterna, under exceptionella omständigheter, medge tillfälligt undantag under högst 30 dagar, vilket ska vara vederbörligen motiverat och omgående meddelas kommissionen.”


  Denna information ska offentliggöras på en särskild offentlig webbplats som administreras av kommissionen på alla EU-språk. [Ändr. 395] |
| --- | --- |

8.

I artikel 14 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   I brådskande fall får medlemsstaterna, under exceptionella omständigheter, medge tillfälligt undantag under högst 30 dagar, vilket ska vara vederbörligen motiverat och omgående meddelas kommissionen.”

Denna information ska offentliggöras på en särskild offentlig webbplats som administreras av kommissionen på alla EU-språk. [Ändr. 395]

| 9. | Artikel 15 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 15
  Medlemsstaterna ska se till att förare till sådana fordon som anges i artikel 3 a omfattas av nationella regler som ger tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider och obligatoriska raster och viloperioder.
  Det är viktigt för förarnas arbetsförhållanden och för trafiksäkerheten och reglernas genomförande att
  medlemsstaterna ska informera kommissionen om de relevanta nationella regler som är tillämpliga på sådana förare

  tillhandahåller parkerings- och viloområden, fria från snö och is på


  vintern, i synnerhet i de yttersta och/eller perifera områdena i Europeiska unionen
  .”[Ändr. 396] |
| --- | --- |

9.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Medlemsstaterna ska se till att förare till sådana fordon som anges i artikel 3 a omfattas av nationella regler som ger tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider och obligatoriska raster och viloperioder.
  Det är viktigt för förarnas arbetsförhållanden och för trafiksäkerheten och reglernas genomförande att
  medlemsstaterna ska informera kommissionen om de relevanta nationella regler som är tillämpliga på sådana förare

  tillhandahåller parkerings- och viloområden, fria från snö och is på


  vintern, i synnerhet i de yttersta och/eller perifera områdena i Europeiska unionen
  .”[Ändr. 396]

| 9a. | I artikel 17 ska följande punkt införas:





  ”3a.
     
  Rapporten ska innehålla en utvärdering av användningen av autonoma körsystem i medlemsstaterna och förarens möjligheter att registrera den period under vilken ett autonomt körsystem är aktiverat, och ska i förekommande fall åtföljas av lagförslag för ändring av denna förordning, inklusive ändring av villkoren för föraren att registrera dessa uppgifter i den smarta färdskrivaren.” [Ändr. 397] |
| --- | --- |

9a.

9a.

I artikel 17 ska följande punkt införas:

I artikel 17 ska följande punkt införas:

”3a.
     
  Rapporten ska innehålla en utvärdering av användningen av autonoma körsystem i medlemsstaterna och förarens möjligheter att registrera den period under vilken ett autonomt körsystem är aktiverat, och ska i förekommande fall åtföljas av lagförslag för ändring av denna förordning, inklusive ändring av villkoren för föraren att registrera dessa uppgifter i den smarta färdskrivaren.” [Ändr. 397]

| 10. | I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och förordning (EU) nr 165/2014 och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva,
  och
  proportionella till överträdelsens allvarlighetsgrad, fastställd i enlighet med bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG (7), avskräckande och icke-diskriminerande. Ingen överträdelse av denna förordning eller förordning (EU) 165/2014 får bli föremål för mer än en sanktion eller mer än ett förfarande. Medlemsstaterna ska till kommissionen

  senast det datum som fastställs i artikel 29 andra stycket
  anmäla
  tillkommissionen
  dessa åtgärder

  regler
  och regler om sanktioner senast det datum

  åtgärder samt de metoder och kriterier
  som fastställs i artikel 29 andra stycket

  har valts på nationell nivå för att bedöma deras proportionalitet
  . De

  Medlemsstaterna
  ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av

  som berör
  dem. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om detta

  medlemsstaterna om dessa regler och åtgärder, och eventuella ändringar av dem
  .”


  Denna information ska offentliggöras på en särskild offentlig webbplats som upprätthålls av kommissionen på alla EU-språk och som innehåller detaljerad information om sådana sanktioner som gäller i EU-medlemsstaterna. [Ändr. 398] |
| --- | --- |

10.

I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och förordning (EU) nr 165/2014 och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva,
  och
  proportionella till överträdelsens allvarlighetsgrad, fastställd i enlighet med bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG (7), avskräckande och icke-diskriminerande. Ingen överträdelse av denna förordning eller förordning (EU) 165/2014 får bli föremål för mer än en sanktion eller mer än ett förfarande. Medlemsstaterna ska till kommissionen

  senast det datum som fastställs i artikel 29 andra stycket
  anmäla
  tillkommissionen
  dessa åtgärder

  regler
  och regler om sanktioner senast det datum

  åtgärder samt de metoder och kriterier
  som fastställs i artikel 29 andra stycket

  har valts på nationell nivå för att bedöma deras proportionalitet
  . De

  Medlemsstaterna
  ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av

  som berör
  dem. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om detta

  medlemsstaterna om dessa regler och åtgärder, och eventuella ändringar av dem
  .”

Denna information ska offentliggöras på en särskild offentlig webbplats som upprätthålls av kommissionen på alla EU-språk och som innehåller detaljerad information om sådana sanktioner som gäller i EU-medlemsstaterna.

| 11. | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och utan onödigt dröjsmål bistå varandra för att underlätta en enhetlig tillämpning av denna förordning samt en effektiv kontroll av att den efterlevs, i enlighet med de krav som anges i artikel 8 direktiv 2006/22/EG.” |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och utan onödigt dröjsmål bistå varandra för att underlätta en enhetlig tillämpning av denna förordning samt en effektiv kontroll av att den efterlevs, i enlighet med de krav som anges i artikel 8 direktiv 2006/22/EG.”

| b) | I punkt 2 ska följande led läggas till som led c:






  ”c) | annan särskild information, inbegripet riskvärderingen av företaget, som kan få konsekvenser för efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande led läggas till som led c:

”c)

annan särskild information, inbegripet riskvärderingen av företaget, som kan få konsekvenser för efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning.”

| c) | Följande punkter ska införas:

  ”3a.   Vid utbyte av information inom ramen för denna förordning ska medlemsstaterna använda de gemensamma samverkansorgan som utsetts i enlighet med artikel 7 i direktiv 2006/22/EG.”


  ”3b.   Inga avgifter får tas ut i samband med det ömsesidiga administrativa samarbetet och biståndet.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkter ska införas:

”3a.   Vid utbyte av information inom ramen för denna förordning ska medlemsstaterna använda de gemensamma samverkansorgan som utsetts i enlighet med artikel 7 i direktiv 2006/22/EG.”

”3b.   Inga avgifter får tas ut i samband med det ömsesidiga administrativa samarbetet och biståndet.”

| 12. | I artikel 25 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   I de ärenden som avses i punkt 1 ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa gemensamma strategier
  för genomförandet av denna förordning
  i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.2.”[Ändr. 399] |
| --- | --- |

12.

I artikel 25 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   I de ärenden som avses i punkt 1 ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa gemensamma strategier
  för genomförandet av denna förordning
  i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.2.”[Ändr. 399]

| 12a. | Följande bilaga ska läggas till:




  ”Minimikrav för parkeringsområden




  Del A: Serviceinrättningar










  1. | Rena och fungerande toaletter med vattenkranar som kontrolleras regelbundet:








  — | Vid upp till 10 platser ska det finnas minst ett toalettområde med fyra toaletter. |
| --- | --- | --- | --- |

12a.

12a.

Följande bilaga ska läggas till:

Följande bilaga ska läggas till:

”Minimikrav för parkeringsområden

”Minimikrav för parkeringsområden

Del A: Serviceinrättningar

Del A: Serviceinrättningar

1.

1.

Rena och fungerande toaletter med vattenkranar som kontrolleras regelbundet:

Rena och fungerande toaletter med vattenkranar som kontrolleras regelbundet:

—

Vid upp till 10 platser ska det finnas minst ett toalettområde med fyra toaletter.

Vid upp till 10 platser ska det finnas minst ett toalettområde med fyra toaletter.

| — | Vid mellan 10 och 25 platser ska det finnas minst ett toalettområde med åtta toaletter. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 10 och 25 platser ska det finnas minst ett toalettområde med åtta toaletter.

Vid mellan 10 och 25 platser ska det finnas minst ett toalettområde med åtta toaletter.

| — | Vid mellan 25 och 50 platser ska det finnas minst två toalettområden med tio toaletter vardera. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 25 och 50 platser ska det finnas minst två toalettområden med tio toaletter vardera.

Vid mellan 25 och 50 platser ska det finnas minst två toalettområden med tio toaletter vardera.

| — | Vid mellan 50 och 75 platser ska det finnas minst två toalettområden med femton toaletter vardera. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 50 och 75 platser ska det finnas minst två toalettområden med femton toaletter vardera.

Vid mellan 50 och 75 platser ska det finnas minst två toalettområden med femton toaletter vardera.

| — | Vid mellan 75 och 125 platser ska det finnas minst fyra toalettområden med femton toaletter vardera. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 75 och 125 platser ska det finnas minst fyra toalettområden med femton toaletter vardera.

Vid mellan 75 och 125 platser ska det finnas minst fyra toalettområden med femton toaletter vardera.

| — | Vid över 125 platser ska det finnas minst sex toalettområden med femton toaletter vardera. |
| --- | --- |

—

Vid över 125 platser ska det finnas minst sex toalettområden med femton toaletter vardera.

Vid över 125 platser ska det finnas minst sex toalettområden med femton toaletter vardera.

| 2. | Rena och fungerande duschar som kontrolleras regelbundet:








  — | Vid upp till 10 platser ska det finnas minst ett duschområde med två duschar. |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Rena och fungerande duschar som kontrolleras regelbundet:

Rena och fungerande duschar som kontrolleras regelbundet:

—

Vid upp till 10 platser ska det finnas minst ett duschområde med två duschar.

Vid upp till 10 platser ska det finnas minst ett duschområde med två duschar.

| — | Vid mellan 25 och 50 platser ska det finnas minst två duschområden med fem duschar vardera. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 25 och 50 platser ska det finnas minst två duschområden med fem duschar vardera.

Vid mellan 25 och 50 platser ska det finnas minst två duschområden med fem duschar vardera.

| — | Vid mellan 50 och 75 platser ska det finnas minst två duschområden med tio duschar vardera. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 50 och 75 platser ska det finnas minst två duschområden med tio duschar vardera.

Vid mellan 50 och 75 platser ska det finnas minst två duschområden med tio duschar vardera.

| — | Vid mellan 75 och 125 platser ska det finnas minst fyra duschområden med tolv duschar vardera. |
| --- | --- |

—

Vid mellan 75 och 125 platser ska det finnas minst fyra duschområden med tolv duschar vardera.

Vid mellan 75 och 125 platser ska det finnas minst fyra duschområden med tolv duschar vardera.

| — | Vid över 125 platser ska det finnas minst sex duschområden med femton duschar vardera. |
| --- | --- |

—

Vid över 125 platser ska det finnas minst sex duschområden med femton duschar vardera.

Vid över 125 platser ska det finnas minst sex duschområden med femton duschar vardera.

| 3. | Tillräcklig tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

3.

Tillräcklig tillgång till dricksvatten.

Tillräcklig tillgång till dricksvatten.

| 4. | Lämpliga matlagningsmöjligheter, kiosk eller restaurang. |
| --- | --- |

4.

4.

Lämpliga matlagningsmöjligheter, kiosk eller restaurang.

Lämpliga matlagningsmöjligheter, kiosk eller restaurang.

| 5. | Affär med olika livsmedel, drycker m.m. på området eller i närheten. |
| --- | --- |

5.

5.

Affär med olika livsmedel, drycker m.m. på området eller i närheten.

Affär med olika livsmedel, drycker m.m. på området eller i närheten.

| 6. | Lämpligt antal soptunnor med tillräcklig kapacitet. |
| --- | --- |

6.

6.

Lämpligt antal soptunnor med tillräcklig kapacitet.

Lämpligt antal soptunnor med tillräcklig kapacitet.

| 7. | Skydd mot regn och sol nära parkeringsområdet. |
| --- | --- |

7.

7.

Skydd mot regn och sol nära parkeringsområdet.

Skydd mot regn och sol nära parkeringsområdet.

| 8. | Beredskapsplan/ledning på plats/kontaktuppgifter i en nödsituation som personalen känner till. |
| --- | --- |

8.

8.

Beredskapsplan/ledning på plats/kontaktuppgifter i en nödsituation som personalen känner till.

Beredskapsplan/ledning på plats/kontaktuppgifter i en nödsituation som personalen känner till.

| 9. | Lämpligt antal bänkbord eller motsvarande alternativ. |
| --- | --- |

9.

9.

Lämpligt antal bänkbord eller motsvarande alternativ.

Lämpligt antal bänkbord eller motsvarande alternativ.

| 10. | Lokalt trådlöst internet. |
| --- | --- |

10.

10.

Lokalt trådlöst internet.

Lokalt trådlöst internet.

| 11. | Kontantlöst boknings-, betalnings- och faktureringssystem. |
| --- | --- |

11.

11.

Kontantlöst boknings-, betalnings- och faktureringssystem.

Kontantlöst boknings-, betalnings- och faktureringssystem.

| 12. | System för indikering av tillgänglighet, både på plats och via internet. |
| --- | --- |

12.

12.

System för indikering av tillgänglighet, både på plats och via internet.

System för indikering av tillgänglighet, både på plats och via internet.

| 13. | Anläggningen ska vara könsneutral. |
| --- | --- |

13.

13.

Anläggningen ska vara könsneutral.

Anläggningen ska vara könsneutral.

Del B: Säkerhetsanordningar

Del B: Säkerhetsanordningar

| 1. | En genomgående avgränsning mellan parkeringsområdet och dess omgivningar, till exempel med stängsel eller barriärer av annat slag som förhindrar oavsiktligt inträde eller avsiktligt, olaga intrång eller fördröjer intrånget. |
| --- | --- |

1.

1.

En genomgående avgränsning mellan parkeringsområdet och dess omgivningar, till exempel med stängsel eller barriärer av annat slag som förhindrar oavsiktligt inträde eller avsiktligt, olaga intrång eller fördröjer intrånget.

En genomgående avgränsning mellan parkeringsområdet och dess omgivningar, till exempel med stängsel eller barriärer av annat slag som förhindrar oavsiktligt inträde eller avsiktligt, olaga intrång eller fördröjer intrånget.

| 2. | Endast användare av lastbilsparkeringen och parkeringspersonalen får ges tillträde till parkeringen. |
| --- | --- |

2.

2.

Endast användare av lastbilsparkeringen och parkeringspersonalen får ges tillträde till parkeringen.

Endast användare av lastbilsparkeringen och parkeringspersonalen får ges tillträde till parkeringen.

| 3. | Digital registrering (minst 25 bilder per sekund) ska finnas. Systemet ska registrera antingen kontinuerligt eller rörelseaktiverat. |
| --- | --- |

3.

3.

Digital registrering (minst 25 bilder per sekund) ska finnas. Systemet ska registrera antingen kontinuerligt eller rörelseaktiverat.

Digital registrering (minst 25 bilder per sekund) ska finnas. Systemet ska registrera antingen kontinuerligt eller rörelseaktiverat.

| 4. | Det ska finnas ett system med övervakningskameror som gör det möjligt att ha uppsikt över hela inhägnaden och som registrerar allt som händer i närheten av eller vid inhägnaden. |
| --- | --- |

4.

4.

Det ska finnas ett system med övervakningskameror som gör det möjligt att ha uppsikt över hela inhägnaden och som registrerar allt som händer i närheten av eller vid inhägnaden.

Det ska finnas ett system med övervakningskameror som gör det möjligt att ha uppsikt över hela inhägnaden och som registrerar allt som händer i närheten av eller vid inhägnaden.

| 5. | Området ska övervakas genom patrullering eller på annat sätt. |
| --- | --- |

5.

5.

Området ska övervakas genom patrullering eller på annat sätt.

Området ska övervakas genom patrullering eller på annat sätt.

| 6. | Alla brottsliga händelser ska rapporteras till parkeringspersonalen och polisen. Om möjligt ska fordonet stå stilla i väntan på instruktioner från polisen. |
| --- | --- |

6.

6.

Alla brottsliga händelser ska rapporteras till parkeringspersonalen och polisen. Om möjligt ska fordonet stå stilla i väntan på instruktioner från polisen.

Alla brottsliga händelser ska rapporteras till parkeringspersonalen och polisen. Om möjligt ska fordonet stå stilla i väntan på instruktioner från polisen.

| 7. | Upplysta körbanor och gångvägar dygnet runt. |
| --- | --- |

7.

7.

Upplysta körbanor och gångvägar dygnet runt.

Upplysta körbanor och gångvägar dygnet runt.

| 8. | Fotgängarsäkerhet inom de särskilda parkeringsområdena. |
| --- | --- |

8.

8.

Fotgängarsäkerhet inom de särskilda parkeringsområdena.

Fotgängarsäkerhet inom de särskilda parkeringsområdena.

| 9. | Övervakning av parkeringsområdet genom lämpliga och proportionerliga säkerhetskontroller. |
| --- | --- |

9.

9.

Övervakning av parkeringsområdet genom lämpliga och proportionerliga säkerhetskontroller.

Övervakning av parkeringsområdet genom lämpliga och proportionerliga säkerhetskontroller.

| 10. | Tydligt angivna telefonnummer till larmtjänster.” [Ändr. 400] |
| --- | --- |

10.

10.

Tydligt angivna telefonnummer till larmtjänster.” [Ändr. 400]

Tydligt angivna telefonnummer till larmtjänster.”

Artikel 2

Förordning (EU) nr 165/2014 ska ändras på följande sätt:

| -1. | Artikel 1.1 ska ersättas av följande:



  ”1.   I denna förordning fastställs skyldigheter och krav i samband med konstruktion, installation, användning, provning och kontroll av färdskrivare vid vägtransporter i syfte att kontrollera efterlevnaden av förordning (EG)
  nr
  561/2006, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG (8) och rådets direktiv 92/6/EEG (9)

  , förordning (EG) nr 1072/2009, rådets direktiv 92/106/EEG
   (10)

  , direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av arbetstagare vid vägtransporter, och av direktivet om fastställande av särskilda regler avseende direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU i fråga om utstationering av förare vid vägtransporter
  .” [Ändr. 401] |
| --- | --- |

-1.

Artikel 1.1 ska ersättas av följande:

”1.   I denna förordning fastställs skyldigheter och krav i samband med konstruktion, installation, användning, provning och kontroll av färdskrivare vid vägtransporter i syfte att kontrollera efterlevnaden av förordning (EG)
  nr
  561/2006, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG (8) och rådets direktiv 92/6/EEG (9)

  , förordning (EG) nr 1072/2009, rådets direktiv 92/106/EEG
   (10)

  , direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av arbetstagare vid vägtransporter, och av direktivet om fastställande av särskilda regler avseende direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU i fråga om utstationering av förare vid vägtransporter
  .” [Ändr. 401]

| -1a. | I artikel 2.2 ska följande led läggas till:










  ”(ha) | smart färdskrivare: en digital färdskrivare som använder en tjänst för positionsbestämning baserad på ett system för satellitnavigering som automatiskt fastställer positionen i enlighet med denna förordning.” [Ändr. 402] |
| --- | --- | --- |

-1a.

-1a.

I artikel 2.2 ska följande led läggas till:

I artikel 2.2 ska följande led läggas till:

”(ha)

”(ha)

smart färdskrivare: en digital färdskrivare som använder en tjänst för positionsbestämning baserad på ett system för satellitnavigering som automatiskt fastställer positionen i enlighet med denna förordning.” [Ändr. 402]

smart färdskrivare: en digital färdskrivare som använder en tjänst för positionsbestämning baserad på ett system för satellitnavigering som automatiskt fastställer positionen i enlighet med denna förordning.”

| -1b. | Artikel 3.4 ska ersättas med följande:





  ”4.
     
  Senast den
   (11)

  ... [tre år efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska följande fordon utrustas med en smart färdskrivare:










  a) | fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en analog färdskrivare, |
| --- | --- | --- |

-1b.

-1b.

Artikel 3.4 ska ersättas med följande:

Artikel 3.4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  Senast den
   (11)

  ... [tre år efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska följande fordon utrustas med en smart färdskrivare:

a)

fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en analog färdskrivare,

| b) | fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en digital färdskrivare som uppfyller specifikationerna i bilaga IB till rådets förordning (EEG) nr 3821/85 som tillämpats till och med den 30 september 2011, eller |
| --- | --- |

b)

fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en digital färdskrivare som uppfyller specifikationerna i bilaga IB till rådets förordning (EEG) nr 3821/85 som tillämpats till och med den 30 september 2011, eller

| c) | fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en digital färdskrivare som uppfyller specifikationerna i bilaga IB till förordning (EEG) nr 3821/85 som tillämpats från och med den 1 oktober 2011.” [Ändr. 403] |
| --- | --- |

c)

fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en digital färdskrivare som uppfyller specifikationerna i bilaga IB till förordning (EEG) nr 3821/85 som tillämpats från och med den 1 oktober 2011.” [Ändr. 403]

| -1c. | I artikel 3 ska följande punkt införas:





  ”4a.
     
  Senast ... [fyra år efter att denna ändringsförordning träder i kraft] ska alla fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en digital färdskrivare som uppfyller villkoren i bilaga IB till rådets förordning (EEG) nr 3821/85, som tillämpats från och med den 1 oktober 2012, vara utrustade med en smart färdskrivare.” [Ändr. 404] |
| --- | --- |

-1c.

-1c.

I artikel 3 ska följande punkt införas:

I artikel 3 ska följande punkt införas:

”4a.
     
  Senast ... [fyra år efter att denna ändringsförordning träder i kraft] ska alla fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en digital färdskrivare som uppfyller villkoren i bilaga IB till rådets förordning (EEG) nr 3821/85, som tillämpats från och med den 1 oktober 2012, vara utrustade med en smart färdskrivare.” [Ändr. 404]

| -1d. | I artikel 3 ska följande punkt införas:





  ”4b.
     
  Senast ... [fem år efter att denna ändringsförordning träder i kraft] ska alla fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en smart färdskrivare som uppfyller villkoren i bilaga IC till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799
   (12)

  vara utrustade med en smart färdskrivare.” [Ändr. 405] |
| --- | --- |

-1d.

-1d.

I artikel 3 ska följande punkt införas:

I artikel 3 ska följande punkt införas:

”4b.
     
  Senast ... [fem år efter att denna ändringsförordning träder i kraft] ska alla fordon som används i en annan medlemsstat än registreringsmedlemsstaten och som är utrustade med en smart färdskrivare som uppfyller villkoren i bilaga IC till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799
   (12)

  vara utrustade med en smart färdskrivare.” [Ändr. 405]

| -1e. | I artikel 4.2 ska följande strecksats läggas till efter tredje strecksatsen:










  ”— | ha tillräcklig minneskapacitet för att lagra alla uppgifter som krävs enligt denna förordning,” [Ändr. 406] |
| --- | --- | --- |

-1e.

-1e.

I artikel 4.2 ska följande strecksats läggas till efter tredje strecksatsen:

I artikel 4.2 ska följande strecksats läggas till efter tredje strecksatsen:

”—

”—

ha tillräcklig minneskapacitet för att lagra alla uppgifter som krävs enligt denna förordning,” [Ändr. 406]

ha tillräcklig minneskapacitet för att lagra alla uppgifter som krävs enligt denna förordning,”

| -1f. | Artikel 7.1 ska ersättas med följande:



  ”1.   Medlemsstaterna ska se till att behandlingen av personuppgifter inom ramen för denna förordning sker enbart i syfte att kontrollera överensstämmelsen med denna förordning och med förordning (EG) nr 561/2006, i enlighet med direktiven 95/46/EG och

  direktiv 2002/15/EG, rådets direktiv 92/6/EEG, rådets direktiv 92/106/EEG, förordning (EG) nr 1072/2009, direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn, och med direktivet om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av förare inom vägtransportsektorn, i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv
  2002/58/EG och under tillsyn av den tillsynsmyndighet i medlemsstaten som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG

  51 i förordning (EU) 2016
  /
  679
  .” [Ändr. 407] |
| --- | --- |

-1f.

-1f.

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska se till att behandlingen av personuppgifter inom ramen för denna förordning sker enbart i syfte att kontrollera överensstämmelsen med denna förordning och med förordning (EG) nr 561/2006, i enlighet med direktiven 95/46/EG och

  direktiv 2002/15/EG, rådets direktiv 92/6/EEG, rådets direktiv 92/106/EEG, förordning (EG) nr 1072/2009, direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn, och med direktivet om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av förare inom vägtransportsektorn, i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv
  2002/58/EG och under tillsyn av den tillsynsmyndighet i medlemsstaten som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG

  51 i förordning (EU) 2016
  /
  679
  .” [Ändr. 407]

| -1 g. | I artikel 7 ska inledningen i punkt två ersättas av följande:



  ”2.   Medlemsstaterna ska särskilt se till att personuppgifter skyddas mot annan användning än sådan som uteslutande har att göra med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006,
  direktiv 2002/15/EG, rådets direktiv 92/6/EEG, rådets direktiv 92/106/EEG, förordning (EG) nr 1072/2009, direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn, och med direktivet om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av förare inom vägtransportsektorn,
  i enlighet med punkt 1, avseende” [Ändr. 408] |
| --- | --- |

-1 g.

-1 g.

I artikel 7 ska inledningen i punkt två ersättas av följande:

I artikel 7 ska inledningen i punkt två ersättas av följande:

”2.   Medlemsstaterna ska särskilt se till att personuppgifter skyddas mot annan användning än sådan som uteslutande har att göra med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006,
  direktiv 2002/15/EG, rådets direktiv 92/6/EEG, rådets direktiv 92/106/EEG, förordning (EG) nr 1072/2009, direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn, och med direktivet om fastställande av särskilda bestämmelser med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU när det gäller utstationering av förare inom vägtransportsektorn,
  i enlighet med punkt 1, avseende” [Ändr. 408]

| 1. | I artikel 8.1 ska andra strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Var tredje timme av sammanlagd körtid och varje gång fordonet passerar gränsen

  en medlemsstats gräns
  . [Ändr. 409] |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 8.1 ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”—

Var tredje timme av sammanlagd körtid och varje gång fordonet passerar gränsen

  en medlemsstats gräns
  . [Ändr. 409]

gränsen

en medlemsstats gräns

[Ändr. 409]

| — | Varje gång fordonet utför lastnings- eller lossningsoperationer.” [Ändr. 410] |
| --- | --- |

—

Varje gång fordonet utför lastnings- eller lossningsoperationer.” [Ändr. 410]

Varje gång fordonet utför lastnings- eller lossningsoperationer.”

| 1a. | I artikel 8.1 ska följande stycke införas:




  ”För att underlätta kontrollmyndigheternas efterlevnadskontroll ska den smarta färdskrivaren även registrera om fordonet har använts för gods- eller persontransport, i enlighet med förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 411] |
| --- | --- |

1a.

1a.

I artikel 8.1 ska följande stycke införas:

I artikel 8.1 ska följande stycke införas:

”För att underlätta kontrollmyndigheternas efterlevnadskontroll ska den smarta färdskrivaren även registrera om fordonet har använts för gods- eller persontransport, i enlighet med förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 411]

”För att underlätta kontrollmyndigheternas efterlevnadskontroll ska den smarta färdskrivaren även registrera om fordonet har använts för gods- eller persontransport, i enlighet med förordning (EG) nr 561/2006.”

| 1b. | I artikel 8.1 ska följande stycke läggas till:




  ”Fordon som registreras för första gången den ... [24 månader efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska utrustas med färdskrivare i enlighet med artikel 8.1 första stycket andra strecksatsen och artikel 8.1 andra stycket i denna förordning.” [Ändr. 412] |
| --- | --- |

1b.

1b.

I artikel 8.1 ska följande stycke läggas till:

I artikel 8.1 ska följande stycke läggas till:

”Fordon som registreras för första gången den ... [24 månader efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska utrustas med färdskrivare i enlighet med artikel 8.1 första stycket andra strecksatsen och artikel 8.1 andra stycket i denna förordning.” [Ändr. 412]

”Fordon som registreras för första gången den ... [24 månader efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska utrustas med färdskrivare i enlighet med artikel 8.1 första stycket andra strecksatsen och artikel 8.1 andra stycket i denna förordning.”

| 1c. | Artikel 9.2 ska ersättas med följande:



  ”2.   
  Senast ... [

  Femton

  ett
  år efter att krav på färdskrivare införts för nyregistrerade fordon enligt denna artikel och artiklarna 8 och 10,

  förordning träder i kraft]
  ska medlemsstaterna i lämplig omfattning förse sina kontrollmyndigheter med den utrustning för fjärravläst tidig upptäckt som krävs för att tillåta sådan uppgiftsöverföring som avses i den här artikeln, med beaktande av deras specifika krav och strategier för tillsyn. Fram till dess får medlemsstaterna besluta om de ska utrusta sina kontrollmyndigheter med sådan utrustning för fjärravläst tidig upptäckt.” [Ändr. 413/rev] |
| --- | --- |

1c.

1c.

Artikel 9.2 ska ersättas med följande:

Artikel 9.2 ska ersättas med följande:

”2.   
  Senast ... [

  Femton

  ett
  år efter att krav på färdskrivare införts för nyregistrerade fordon enligt denna artikel och artiklarna 8 och 10,

  förordning träder i kraft]
  ska medlemsstaterna i lämplig omfattning förse sina kontrollmyndigheter med den utrustning för fjärravläst tidig upptäckt som krävs för att tillåta sådan uppgiftsöverföring som avses i den här artikeln, med beaktande av deras specifika krav och strategier för tillsyn. Fram till dess får medlemsstaterna besluta om de ska utrusta sina kontrollmyndigheter med sådan utrustning för fjärravläst tidig upptäckt.” [Ändr. 413/rev]

| 1d. | Artikel 9.3 ska ersättas med följande:



  ”3.   Den kommunikation som avses i punkt 1 ska upprättas med färdskrivaren endast när kontrollmyndigheternas utrustning begär det. Den ska ske via säker anslutning för att säkerställa dataintegritet och autentisering av färdskrivare och kontrollutrustning. Tillgång till denna information ska begränsas till kontrollmyndigheter som har tillstånd att kontrollera överträdelser av förordning (EG) 561/2006

  de unionsrättsakter som anges i artikel 7.1
  och den här förordningen och till verkstäder i den utsträckning det är nödvändigt att kontrollera att färdskrivaren fungerar på rätt sätt.” [Ändr. 414] |
| --- | --- |

1d.

1d.

Artikel 9.3 ska ersättas med följande:

Artikel 9.3 ska ersättas med följande:

”3.   Den kommunikation som avses i punkt 1 ska upprättas med färdskrivaren endast när kontrollmyndigheternas utrustning begär det. Den ska ske via säker anslutning för att säkerställa dataintegritet och autentisering av färdskrivare och kontrollutrustning. Tillgång till denna information ska begränsas till kontrollmyndigheter som har tillstånd att kontrollera överträdelser av förordning (EG) 561/2006

  de unionsrättsakter som anges i artikel 7.1
  och den här förordningen och till verkstäder i den utsträckning det är nödvändigt att kontrollera att färdskrivaren fungerar på rätt sätt.” [Ändr. 414]

| 1e. | Artikel 11.1 ska ersättas med följande:


  ”För att säkerställa att smarta färdskrivare uppfyller principerna och kraven i denna förordning ska kommissionen genom genomförandeakter anta de detaljerade bestämmelser som krävs för en enhetlig tillämpning av artiklarna 8, 9 och 10, med undantag för bestämmelser som föreskriver registrering av ytterligare uppgifter i färdskrivaren.


  Senast ... [12 månader efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska kommissionen anta genomförandeakter med detaljerade bestämmelser för registrering varje gång det fordon som avses i artikel 8.1 första stycket andra strecksatsen och i artikel 8.1 andra stycket korsar en gräns.


  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 42.3.” [Ändr. 415] |
| --- | --- |

1e.

1e.

Artikel 11.1 ska ersättas med följande:

Artikel 11.1 ska ersättas med följande:

”För att säkerställa att smarta färdskrivare uppfyller principerna och kraven i denna förordning ska kommissionen genom genomförandeakter anta de detaljerade bestämmelser som krävs för en enhetlig tillämpning av artiklarna 8, 9 och 10, med undantag för bestämmelser som föreskriver registrering av ytterligare uppgifter i färdskrivaren.

Senast ... [12 månader efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska kommissionen anta genomförandeakter med detaljerade bestämmelser för registrering varje gång det fordon som avses i artikel 8.1 första stycket andra strecksatsen och i artikel 8.1 andra stycket korsar en gräns.

Senast ... [12 månader efter det att denna ändringsförordning har trätt i kraft] ska kommissionen anta genomförandeakter med detaljerade bestämmelser för registrering varje gång det fordon som avses i artikel 8.1 första stycket andra strecksatsen och i artikel 8.1 andra stycket korsar en gräns.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 42.3.” [Ändr. 415]

” [Ändr. 415]

| 1f. | I artikel 34.5 b ska led iv ersättas med följande:








  ”iv) | under tecknet : raster eller, vila
  , årlig semester eller sjukledighet; under tecknet ’färja/tåg’: utöver tecknet



  : den viloperiod som tillbringas på en färja eller ett tåg i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 561/2006
  .” [Ändr. 416] |
| --- | --- | --- |

1f.

1f.

I artikel 34.5 b ska led iv ersättas med följande:

I artikel 34.5 b ska led iv ersättas med följande:

”iv)

under tecknet Image 1 : raster eller

, årlig semester eller sjukledighet; under tecknet ’färja/tåg’: utöver tecknet

: den viloperiod som tillbringas på en färja eller ett tåg i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 561/2006

” [Ändr. 416]

| 2. | I artikel 34.7 ska första stycket ersättas med följande:

  ”7.   Föraren

  Om inte färdskrivaren kan registrera gränspassagen automatiskt
  ska
  föraren
  vid ankomsten till den lämpliga platsen

  första möjliga och tillgängliga plats
  stanna på i färdskrivaren

  och
  föra in symbolerna för de länder där den dagliga arbetsperioden påbörjas respektive avslutas samt var och när föraren har passerat en gräns med fordonet.
  Efter en gränspassage till ett annat land ska landskoden föras in under rubriken BEGIN på färdskrivaren.
  Medlemsstater får ålägga förare av fordon som utför transporter inom deras territorium att lägga till mer detaljerade geografiska upplysningar till symbolen för landet, förutsatt att dessa medlemsstater har underrättat kommissionen om dessa detaljerade geografiska upplysningar före den 1 april 1998.”[Ändr. 417] |
| --- | --- |

2.

I artikel 34.7 ska första stycket ersättas med följande:

”7.   Föraren

  Om inte färdskrivaren kan registrera gränspassagen automatiskt
  ska
  föraren
  vid ankomsten till den lämpliga platsen

  första möjliga och tillgängliga plats
  stanna på i färdskrivaren

  och
  föra in symbolerna för de länder där den dagliga arbetsperioden påbörjas respektive avslutas samt var och när föraren har passerat en gräns med fordonet.
  Efter en gränspassage till ett annat land ska landskoden föras in under rubriken BEGIN på färdskrivaren.
  Medlemsstater får ålägga förare av fordon som utför transporter inom deras territorium att lägga till mer detaljerade geografiska upplysningar till symbolen för landet, förutsatt att dessa medlemsstater har underrättat kommissionen om dessa detaljerade geografiska upplysningar före den 1 april 1998.”[Ändr. 417]

| 2a. | I artikel 34 ska följande punkt läggas till:





  ”7a.
     
  Förare ska få utbildning i hur de korrekt använder en färdskrivare för att kunna använda utrustningen i full utsträckning. Föraren ska inte själv bekosta den utbildning som arbetsgivaren ska tillhandahålla.” [Ändr. 418] |
| --- | --- |

2a.

2a.

I artikel 34 ska följande punkt läggas till:

I artikel 34 ska följande punkt läggas till:

”7a.
     
  Förare ska få utbildning i hur de korrekt använder en färdskrivare för att kunna använda utrustningen i full utsträckning. Föraren ska inte själv bekosta den utbildning som arbetsgivaren ska tillhandahålla.” [Ändr. 418]

| 2b. | I artikel 34 ska följande punkt läggas till:





  ”7b.
     
  Maximalt antal kontrollmyndigheter bör få utbildning i hur man korrekt avläser och övervakar en färdskrivare.” [Ändr. 419] |
| --- | --- |

2b.

2b.

I artikel 34 ska följande punkt läggas till:

I artikel 34 ska följande punkt läggas till:

”7b.
     
  Maximalt antal kontrollmyndigheter bör få utbildning i hur man korrekt avläser och övervakar en färdskrivare.” [Ändr. 419]

| 2c. | I artikel 36.1 ska led i ersättas med följande:








  ”i) | Diagramblad för innevarande dag och de diagramblad som föraren har använt under de föregående 28

  56
  dagarna.” [Ändr. 420] |
| --- | --- | --- |

2c.

2c.

I artikel 36.1 ska led i ersättas med följande:

I artikel 36.1 ska led i ersättas med följande:

”i)

Diagramblad för innevarande dag och de diagramblad som föraren har använt under de föregående 28

  56
  dagarna.” [Ändr. 420]

28

56

” [Ändr. 420]

| 2d. | I artikel 36.1 ska led iii ersättas med följande:








  ”iii) | Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28

  56
  dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 421] |
| --- | --- | --- |

2d.

2d.

I artikel 36.1 ska led iii ersättas med följande:

I artikel 36.1 ska led iii ersättas med följande:

”iii)

Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28

  56
  dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 421]

28

56

” [Ändr. 421]

| 2e. | I artikel 36.2 ska led ii ersättas av följande:








  ”ii) | Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28

  56
  dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 422] |
| --- | --- | --- |

2e.

2e.

I artikel 36.2 ska led ii ersättas av följande:

I artikel 36.2 ska led ii ersättas av följande:

”ii)

Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28

  56
  dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.” [Ändr. 422]

28

56

” [Ändr. 422]

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 45.

1

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (EUT L 102, 11.4.2006, s. 35).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (EGT L 80, 23.3.2002, s. 35).

8

(9)  Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (EGT L 57, 2.3.1992, s. 27).

9

(10)  
  Rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (EUT L 368, 17.12.1992, s. 38).

10

Rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (EUT L 368, 17.12.1992, s. 38).

(11)  
  Detta under förutsättning att vägpaketet träder i kraft under 2019 och att version 2 av kommissionens genomförandeakt om smarta färdskrivare träder i kraft fram till 2019/2020 (se artikel 11 nedan), och att det därefter sker en successiv eftermontering.

11

Detta under förutsättning att vägpaketet träder i kraft under 2019 och att version 2 av kommissionens genomförandeakt om smarta färdskrivare träder i kraft fram till 2019/2020 (se artikel 11 nedan), och att det därefter sker en successiv eftermontering.

(12)  
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 av den 18 mars 2016 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter (EUT L 139, 26.5.2016, s. 1).

12

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 av den 18 mars 2016 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter (EUT L 139, 26.5.2016, s. 1).

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/59 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/59

---

P8_TA(2019)0341

Anpassning till utvecklingen inom vägtransportsektorn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 i syfte att anpassa dem till utvecklingar inom sektorn (COM(2017)0281 – C8-0169/2017 – 2017/0123(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0281), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0281),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0169/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0169/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0204/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0204/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 38.

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

---

P8_TC1-COD(2017)0123

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 i syfte att anpassa dem till utvecklingar inom sektorn

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Erfarenheterna från genomförandet av förordningarna (EG) nr 1071/2009 (4) och (EG) nr 1072/2009 (5) gav vid handen att de bestämmelser som föreskrivs i dessa förordningar erbjuder utrymme för förbättringar på en rad punkter. |
| --- | --- |

(1)

Erfarenheterna från genomförandet av förordningarna (EG) nr 1071/2009 (4) och (EG) nr 1072/2009 (5) gav vid handen att de bestämmelser som föreskrivs i dessa förordningar erbjuder utrymme för förbättringar på en rad punkter.

| (2) | Hittills, och såvida inget annat föreskrivs i nationell lagstiftning, gäller reglerna om tillträde till yrkesmässigt bedrivande av transporter på väg inte för operatörer som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt,
  inklusive släp,
  som inte överstiger 3,5 ton eller en kombination av fordon som inte överskrider denna gräns. Antalet sådana företag som bedriver såväl nationella som internationella transporter har ökat. Som en följd av detta har flera medlemsstater beslutat att på dessa operatörer tillämpa reglerna om rätten att yrkesmässigt bedriva transporter på väg, som anges i förordning (EG) nr 1071/2009. I syfte att med gemensamma regler
  undvika eventuella kryphål och
  garantera en miniminivå av professionalisering av den sektor som använder fordon

  motorfordon
  med en högsta tillåten vikt som inte överstiger

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton
  för internationella transporter
  , och således att tillnärma konkurrensvillkoren mellan alla operatörer, bör denna bestämmelse utgå, medan kraven avseende faktisk och stabil företagsetablering och tillräckliga ekonomiska resurser bör göras obligatoriska.

  kraven för att bedriva yrkesmässig verksamhet i vägtransportsektorn tillämpas lika
  ,
  samtidigt som man undviker en oproportionerlig administrativ börda. Eftersom denna förordning endast gäller företag som transporterar varor för annans räkning omfattas företag som utför transporter för egen räkning inte av detta regelverk. [Ändr. 110] |
| --- | --- |

(2)

Hittills, och såvida inget annat föreskrivs i nationell lagstiftning, gäller reglerna om tillträde till yrkesmässigt bedrivande av transporter på väg inte för operatörer som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt,
  inklusive släp,
  som inte överstiger 3,5 ton eller en kombination av fordon som inte överskrider denna gräns. Antalet sådana företag som bedriver såväl nationella som internationella transporter har ökat. Som en följd av detta har flera medlemsstater beslutat att på dessa operatörer tillämpa reglerna om rätten att yrkesmässigt bedriva transporter på väg, som anges i förordning (EG) nr 1071/2009. I syfte att med gemensamma regler
  undvika eventuella kryphål och
  garantera en miniminivå av professionalisering av den sektor som använder fordon

  motorfordon
  med en högsta tillåten vikt som inte överstiger

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton
  för internationella transporter
  , och således att tillnärma konkurrensvillkoren mellan alla operatörer, bör denna bestämmelse utgå, medan kraven avseende faktisk och stabil företagsetablering och tillräckliga ekonomiska resurser bör göras obligatoriska.

  kraven för att bedriva yrkesmässig verksamhet i vägtransportsektorn tillämpas lika
  ,
  samtidigt som man undviker en oproportionerlig administrativ börda. Eftersom denna förordning endast gäller företag som transporterar varor för annans räkning omfattas företag som utför transporter för egen räkning inte av detta regelverk. [Ändr. 110]

| (2a) | I sin konsekvensbedömning uppskattar kommissionen företagens besparingar till mellan 2,7 och 5,2 miljarder euro för perioden 2020–2035. [Ändr. 111] |
| --- | --- |

(2a)

I sin konsekvensbedömning uppskattar kommissionen företagens besparingar till mellan 2,7 och 5,2 miljarder euro för perioden 2020–2035. [Ändr. 111]

| (3) | För närvarande har medlemsstaterna rätt att låta tillträdet till vägtransportyrket omfattas av ytterligare krav utöver dem som anges i förordning (EG) nr 1071/2009. Denna möjlighet har inte visat sig vara nödvändig för att möta tvingande behov och har lett till skillnader när det gäller sådant tillträde. Den bör därför avskaffas. |
| --- | --- |

(3)

För närvarande har medlemsstaterna rätt att låta tillträdet till vägtransportyrket omfattas av ytterligare krav utöver dem som anges i förordning (EG) nr 1071/2009. Denna möjlighet har inte visat sig vara nödvändig för att möta tvingande behov och har lett till skillnader när det gäller sådant tillträde. Den bör därför avskaffas.

| (4) | Det

  För att bekämpa användningen av så kallade brevlådeföretag och garantera sund konkurrens och lika villkor på den inre marknaden
  är
  det
  nödvändigt att säkerställa att

  med tydligare etableringskriterier, intensivare övervakning och tillsyn samt ökat samarbete mellan medlemsstaterna.
  Transportoperatörer som är etablerade i en medlemsstat har

  bör ha
  en verklig och kontinuerlig närvaro i den medlemsstaten och bedriver

  faktiskt bedriva
  sin
  transportverksamhet och väsentlig
  verksamhet därifrån. Därför, och mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts, är det nödvändigt att förtydliga
  och förstärka
  bestämmelserna om huruvida det föreligger en faktisk och stabil företagsetablering,
  samtidigt som man undviker en oproportionerlig administrativ börda
  . [Ändr. 112] |
| --- | --- |

(4)

Det

  För att bekämpa användningen av så kallade brevlådeföretag och garantera sund konkurrens och lika villkor på den inre marknaden
  är
  det
  nödvändigt att säkerställa att

  med tydligare etableringskriterier, intensivare övervakning och tillsyn samt ökat samarbete mellan medlemsstaterna.
  Transportoperatörer som är etablerade i en medlemsstat har

  bör ha
  en verklig och kontinuerlig närvaro i den medlemsstaten och bedriver

  faktiskt bedriva
  sin
  transportverksamhet och väsentlig
  verksamhet därifrån. Därför, och mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts, är det nödvändigt att förtydliga
  och förstärka
  bestämmelserna om huruvida det föreligger en faktisk och stabil företagsetablering,
  samtidigt som man undviker en oproportionerlig administrativ börda
  . [Ändr. 112]

| (5) | I den mån som tillträde till yrket är beroende av det berörda företagets goda anseende, behövs klargöranden när det gäller personer vars agerande ska beaktas, de administrativa förfaranden som måste följas och väntetider för återupprättande om en trafikansvarig har förlorat sitt goda anseende. |
| --- | --- |

(5)

I den mån som tillträde till yrket är beroende av det berörda företagets goda anseende, behövs klargöranden när det gäller personer vars agerande ska beaktas, de administrativa förfaranden som måste följas och väntetider för återupprättande om en trafikansvarig har förlorat sitt goda anseende.

| (6) | Med tanke på deras potential att avsevärt påverka förutsättningarna för en sund konkurrens på marknaden för godstransporter på väg bör allvarliga överträdelser av nationella skattebestämmelser läggas till de punkter som är relevanta för bedömningen av gott anseende. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på deras potential att avsevärt påverka förutsättningarna för en sund konkurrens på marknaden för godstransporter på väg bör allvarliga överträdelser av nationella skattebestämmelser läggas till de punkter som är relevanta för bedömningen av gott anseende.

| (7) | Med tanke på deras potential att avsevärt påverka marknaden för godstransporter på väg samt det sociala skyddet av arbetstagare bör allvarliga överträdelser av unionens regler om utstationering av arbetstagare,
  cabotagetransporter
  och tillämplig lag för avtalsförpliktelser läggas till de punkter som är relevanta för bedömningen av gott anseende. [Ändr. 113] |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på deras potential att avsevärt påverka marknaden för godstransporter på väg samt det sociala skyddet av arbetstagare bör allvarliga överträdelser av unionens regler om utstationering av arbetstagare,
  cabotagetransporter
  och tillämplig lag för avtalsförpliktelser läggas till de punkter som är relevanta för bedömningen av gott anseende. [Ändr. 113]

| (8) | Med tanke på vikten av rättvis konkurrens på marknaden bör överträdelser av unionsregler som är av relevans för denna fråga beaktas vid bedömningen av trafikansvarigas och transportföretags goda anseende. Kommissionens befogenhet att definiera hur allvarliga relevanta överträdelser är bör förtydligas i detta avseende. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på vikten av rättvis konkurrens på marknaden bör överträdelser av unionsregler som är av relevans för denna fråga beaktas vid bedömningen av trafikansvarigas och transportföretags goda anseende. Kommissionens befogenhet att definiera hur allvarliga relevanta överträdelser är bör förtydligas i detta avseende.

| (9) | Nationella behöriga myndigheter har haft svårigheter att identifiera de handlingar som transportföretagen kan lämna in för att styrka sin ekonomiska kapacitet, i synnerhet i avsaknad av en attesterad årsredovisning. Reglerna för vilken bevisning som krävs för att styrka ekonomisk kapacitet bör klargöras. |
| --- | --- |

(9)

Nationella behöriga myndigheter har haft svårigheter att identifiera de handlingar som transportföretagen kan lämna in för att styrka sin ekonomiska kapacitet, i synnerhet i avsaknad av en attesterad årsredovisning. Reglerna för vilken bevisning som krävs för att styrka ekonomisk kapacitet bör klargöras.

| (10) | Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt,
  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton eller med fordonskombinationer

  och
  som inte överstiger denna gräns

  används för internationella transporter,
  bör ha en miniminivå av ekonomisk kapacitet, för att garantera att de kan bedriva verksamhet på en stabil och varaktig grund. Eftersom den berörda verksamheten

  verksamheten med dessa fordon
  i allmänhet är av begränsad storlek bör motsvarande krav vara mindre omfattande än de som gäller för operatörer som använder fordon eller fordonskombinationer som överstiger nämnda gräns. [Ändr. 114] |
| --- | --- |

(10)

Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt,
  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton eller med fordonskombinationer

  och
  som inte överstiger denna gräns

  används för internationella transporter,
  bör ha en miniminivå av ekonomisk kapacitet, för att garantera att de kan bedriva verksamhet på en stabil och varaktig grund. Eftersom den berörda verksamheten

  verksamheten med dessa fordon
  i allmänhet är av begränsad storlek bör motsvarande krav vara mindre omfattande än de som gäller för operatörer som använder fordon eller fordonskombinationer som överstiger nämnda gräns. [Ändr. 114]

| (11) | Information om transportoperatörer i de nationella elektroniska registren bör vara så fullständig som möjligt

  och aktuell
  så att nationella myndigheter med ansvar för tillämpning av relevanta regler kan få en tillräcklig överblick över de aktörer som utreds. I synnerhet information om registreringsnumret på de fordon som operatörerna förfogar över, antal anställda
  och
  aktörernas riskvärdering och deras grundläggande ekonomiska uppgifter bör möjliggöra en bättre nationell och gränsöverskridande tillämpning av bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1071/2009 och (EG) nr 1072/2009
  samt annan relevant unionslagstiftning. För att ge tillsynstjänstemän, däribland dem som utför vägkontroller, en klar och fullständig bild av de transportföretag som kontrolleras bör de ha direkt tillgång i realtid till all relevant information. Därför bör de nationella elektroniska registren vara kompatibla med varandra, och alla tillsynstjänstemän i alla medlemsstater bör ha direkt åtkomst i realtid till uppgifterna i dessa register
  . Reglerna om de nationella elektroniska registren bör därför ändras i enlighet med detta. [Ändr. 115] |
| --- | --- |

(11)

Information om transportoperatörer i de nationella elektroniska registren bör vara så fullständig som möjligt

  och aktuell
  så att nationella myndigheter med ansvar för tillämpning av relevanta regler kan få en tillräcklig överblick över de aktörer som utreds. I synnerhet information om registreringsnumret på de fordon som operatörerna förfogar över, antal anställda
  och
  aktörernas riskvärdering och deras grundläggande ekonomiska uppgifter bör möjliggöra en bättre nationell och gränsöverskridande tillämpning av bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1071/2009 och (EG) nr 1072/2009
  samt annan relevant unionslagstiftning. För att ge tillsynstjänstemän, däribland dem som utför vägkontroller, en klar och fullständig bild av de transportföretag som kontrolleras bör de ha direkt tillgång i realtid till all relevant information. Därför bör de nationella elektroniska registren vara kompatibla med varandra, och alla tillsynstjänstemän i alla medlemsstater bör ha direkt åtkomst i realtid till uppgifterna i dessa register
  . Reglerna om de nationella elektroniska registren bör därför ändras i enlighet med detta. [Ändr. 115]

| (12) | Definitionen av den allvarligaste överträdelsen när det gäller överskridande av den dagliga körtiden, i enlighet med bilaga IV i förordning (EG) nr 1071/2009, stämmer inte med den befintliga relevanta bestämmelsen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (6). Denna inkonsekvens leder till osäkerhet och skillnader i praxis mellan nationella myndigheter, och därmed till svårigheter i tillämpningen av reglerna i fråga. Definitionen bör därför förtydligas för att garantera konsekvens mellan de båda förordningarna. |
| --- | --- |

(12)

Definitionen av den allvarligaste överträdelsen när det gäller överskridande av den dagliga körtiden, i enlighet med bilaga IV i förordning (EG) nr 1071/2009, stämmer inte med den befintliga relevanta bestämmelsen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (6). Denna inkonsekvens leder till osäkerhet och skillnader i praxis mellan nationella myndigheter, och därmed till svårigheter i tillämpningen av reglerna i fråga. Definitionen bör därför förtydligas för att garantera konsekvens mellan de båda förordningarna.

| (13) | Bestämmelserna om nationella transporter som på tillfällig bas utförs av utlandsetablerade transportoperatörer i en värdmedlemsstat (”cabotage”) bör vara tydliga, enkla och lätta att tillämpa. samtidigt som man i stora drag bibehåller den liberaliseringsnivå som uppnåtts hittills.
  [Ändr. 116] |
| --- | --- |

(13)

Bestämmelserna om nationella transporter som på tillfällig bas utförs av utlandsetablerade transportoperatörer i en värdmedlemsstat (”cabotage”) bör vara tydliga, enkla och lätta att tillämpa. samtidigt som man i stora drag bibehåller den liberaliseringsnivå som uppnåtts hittills.
  [Ändr. 116]

| (14) | För att undvika tomkörningar bör cabotage tillåtas, med specifika begränsningar, i värdmedlemsstaten.
  I detta syfte, och för att underlätta kontroller och undanröja osäkerhet, bör begränsningen av antalet cabotagetransporter efter en internationell transport avskaffas, samtidigt som antalet dagar som är tillgängliga för sådana transaktioner bör minskas. [Ändr. 117] |
| --- | --- |

(14)

För att undvika tomkörningar bör cabotage tillåtas, med specifika begränsningar, i värdmedlemsstaten.
  I detta syfte, och för att underlätta kontroller och undanröja osäkerhet, bör begränsningen av antalet cabotagetransporter efter en internationell transport avskaffas, samtidigt som antalet dagar som är tillgängliga för sådana transaktioner bör minskas. [Ändr. 117]

| (14a) | För att förhindra att cabotage utförs systematiskt, vilket skulle kunna ge upphov till en permanent eller kontinuerlig verksamhet som orsakar snedvridning på den nationella marknaden, bör den period som är tillgänglig för cabotage i en värdmedlemsstat minskas. Dessutom bör transportföretag inte tillåtas utföra nya cabotagetransporter i samma värdmedlemsstat inom en bestämd tidsperiod och inte förrän de har genomfört en ny internationell transport med utgångspunkt i den medlemsstat där företaget är etablerat. Denna bestämmelse påverkar inte utförande av internationella transporter. [Ändr. 118] |
| --- | --- |

(14a)

För att förhindra att cabotage utförs systematiskt, vilket skulle kunna ge upphov till en permanent eller kontinuerlig verksamhet som orsakar snedvridning på den nationella marknaden, bör den period som är tillgänglig för cabotage i en värdmedlemsstat minskas. Dessutom bör transportföretag inte tillåtas utföra nya cabotagetransporter i samma värdmedlemsstat inom en bestämd tidsperiod och inte förrän de har genomfört en ny internationell transport med utgångspunkt i den medlemsstat där företaget är etablerat. Denna bestämmelse påverkar inte utförande av internationella transporter. [Ändr. 118]

| (15) | Verkningsfullt och effektivt genomdrivande av reglerna är en förutsättning för en sund konkurrens på den inre marknaden. Kontrollverktygen måste bli mer digitaliserade för att man ska kunna frigöra kontrollkapacitet, minska onödig byråkrati för företag som utför internationella transporter och särskilt små och medelstora företag, säkerställa bättre inriktning på transportoperatörer med hög riskvärdering och upptäcka otillbörliga metoder. För att åstadkomma papperslös transportdokumentation bör användning av elektroniska handlingar bli regel i framtiden, särskilt elektroniska fraktsedlar i enlighet med konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR).
  Det bör klargöras hur vägtransportoperatörerna kan styrka överensstämmelse med reglerna för cabotagetrafik. Användning och överföring av elektronisk information bör erkännas i detta sammanhang, vilket bör göra det enklare att lägga fram relevanta bevis, och de behöriga myndigheternas behandling av bevisen. Det format som ska användas för detta ändamål bör garantera tillförlitlighet och äkthet. Med tanke på den ökande användningen av effektivt elektroniskt informationsutbyte inom transport och logistik är det viktigt att säkerställa samstämmighet i regelverken och bestämmelserna om förenkling av administrativa förfaranden. [Ändr. 119] |
| --- | --- |

(15)

Verkningsfullt och effektivt genomdrivande av reglerna är en förutsättning för en sund konkurrens på den inre marknaden. Kontrollverktygen måste bli mer digitaliserade för att man ska kunna frigöra kontrollkapacitet, minska onödig byråkrati för företag som utför internationella transporter och särskilt små och medelstora företag, säkerställa bättre inriktning på transportoperatörer med hög riskvärdering och upptäcka otillbörliga metoder. För att åstadkomma papperslös transportdokumentation bör användning av elektroniska handlingar bli regel i framtiden, särskilt elektroniska fraktsedlar i enlighet med konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR).
  Det bör klargöras hur vägtransportoperatörerna kan styrka överensstämmelse med reglerna för cabotagetrafik. Användning och överföring av elektronisk information bör erkännas i detta sammanhang, vilket bör göra det enklare att lägga fram relevanta bevis, och de behöriga myndigheternas behandling av bevisen. Det format som ska användas för detta ändamål bör garantera tillförlitlighet och äkthet. Med tanke på den ökande användningen av effektivt elektroniskt informationsutbyte inom transport och logistik är det viktigt att säkerställa samstämmighet i regelverken och bestämmelserna om förenkling av administrativa förfaranden. [Ändr. 119]

| (15a) | Snabbt införande av smarta färdskrivare är av avgörande betydelse eftersom de kommer att göra det möjligt för de tillsynsmyndigheter som genomför vägkontroller att snabbare och effektivare upptäcka överträdelser och avvikelser, vilket skulle leda till bättre genomförande av den här förordningen. [Ändr. 120] |
| --- | --- |

(15a)

Snabbt införande av smarta färdskrivare är av avgörande betydelse eftersom de kommer att göra det möjligt för de tillsynsmyndigheter som genomför vägkontroller att snabbare och effektivare upptäcka överträdelser och avvikelser, vilket skulle leda till bättre genomförande av den här förordningen. [Ändr. 120]

| (16) | Bestämmelserna för internationell transport riktar sig till transportföretagen, och dessa står därför för följderna av eventuella överträdelser som de har begått. I syfte att förhindra missbruk när företag upphandlar transporttjänster av operatörer som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg bör medlemsstaterna också föreskriva påföljder för befraktare och speditörer om dessa medvetet upphandlar

  avsändare,
  befraktare
  , speditörer, huvudentreprenörer
  och
  underleverantörer som vet om att de
  transporttjänster som

  de beställer
  innebär överträdelser av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1072/2009.
  När företag som upphandlar transporttjänster beställer dessa tjänster från transportföretag med låg riskvärdering bör deras ansvar minskas. [Ändr. 121] |
| --- | --- |

(16)

Bestämmelserna för internationell transport riktar sig till transportföretagen, och dessa står därför för följderna av eventuella överträdelser som de har begått. I syfte att förhindra missbruk när företag upphandlar transporttjänster av operatörer som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg bör medlemsstaterna också föreskriva påföljder för befraktare och speditörer om dessa medvetet upphandlar

  avsändare,
  befraktare
  , speditörer, huvudentreprenörer
  och
  underleverantörer som vet om att de
  transporttjänster som

  de beställer
  innebär överträdelser av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1072/2009.
  När företag som upphandlar transporttjänster beställer dessa tjänster från transportföretag med låg riskvärdering bör deras ansvar minskas. [Ändr. 121]

| (16a) | Den föreslagna europeiska arbetsmyndigheten syftar till att stödja och främja samarbete och informationsutbyte mellan nationella behöriga myndigheter, för ett effektivt genomförande av relevant unionsrätt. Genom att stödja och främja genomförandet av denna förordning kan myndigheten spela en viktig roll genom att bistå vid utbytet av information mellan behöriga myndigheter, stödja medlemsstaternas kapacitetsuppbyggnad genom personalutbyten och utbildning och hjälpa medlemsstaterna med att anordna samordnade kontroller. Detta skulle stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna, förbättra det konkreta samarbetet mellan behöriga myndigheter och bidra till att bekämpa bedrägerier och missbruk av reglerna. [Ändr. 122] |
| --- | --- |

(16a)

Den föreslagna europeiska arbetsmyndigheten syftar till att stödja och främja samarbete och informationsutbyte mellan nationella behöriga myndigheter, för ett effektivt genomförande av relevant unionsrätt. Genom att stödja och främja genomförandet av denna förordning kan myndigheten spela en viktig roll genom att bistå vid utbytet av information mellan behöriga myndigheter, stödja medlemsstaternas kapacitetsuppbyggnad genom personalutbyten och utbildning och hjälpa medlemsstaterna med att anordna samordnade kontroller. Detta skulle stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna, förbättra det konkreta samarbetet mellan behöriga myndigheter och bidra till att bekämpa bedrägerier och missbruk av reglerna. [Ändr. 122]

| (16b) | Vägtransportlagstiftningen bör stärkas för att säkerställa korrekt tillämpning och upprätthållande av Rom I-förordningen på ett sådant sätt att anställningsavtalen återspeglar de anställdas normala arbetsplats. De grundläggande regler i förordning (EG) nr 1071/2009 som är avsedda att bekämpa brevlådeföretag och säkerställa ordentliga etableringskriterier för företag kompletterar och är direkt kopplade till Rom I-förordningen. Dessa regler måste stärkas för att garantera arbetstagarnas rättigheter när de tillfälligt arbetar utanför det land där de vanligtvis arbetar och för att säkerställa rättvis konkurrens mellan transportföretag. [Ändr. 123] |
| --- | --- |

(16b)

Vägtransportlagstiftningen bör stärkas för att säkerställa korrekt tillämpning och upprätthållande av Rom I-förordningen på ett sådant sätt att anställningsavtalen återspeglar de anställdas normala arbetsplats. De grundläggande regler i förordning (EG) nr 1071/2009 som är avsedda att bekämpa brevlådeföretag och säkerställa ordentliga etableringskriterier för företag kompletterar och är direkt kopplade till Rom I-förordningen. Dessa regler måste stärkas för att garantera arbetstagarnas rättigheter när de tillfälligt arbetar utanför det land där de vanligtvis arbetar och för att säkerställa rättvis konkurrens mellan transportföretag. [Ändr. 123]

| (17) | I den mån denna förordning medför en viss grad av harmonisering inom vissa områden som ännu inte harmoniserats genom unionslagstiftning, i synnerhet i fråga om transporter med lätta kommersiella fordon och tillämpningspraxis, kan dess syfte, nämligen att tillnärma konkurrensvillkoren och förbättra tillämpningen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan snarare, på grund av arten av de syften som eftersträvas i kombination med vägtransporternas gränsöverskridande aspekter, bättre uppnås på unionsnivå. Därför kan EU komma att vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

(17)

I den mån denna förordning medför en viss grad av harmonisering inom vissa områden som ännu inte harmoniserats genom unionslagstiftning, i synnerhet i fråga om transporter med lätta kommersiella fordon och tillämpningspraxis, kan dess syfte, nämligen att tillnärma konkurrensvillkoren och förbättra tillämpningen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan snarare, på grund av arten av de syften som eftersträvas i kombination med vägtransporternas gränsöverskridande aspekter, bättre uppnås på unionsnivå. Därför kan EU komma att vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen.

| (18) | För att ta hänsyn till utvecklingen på marknaden och den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att ändra bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 1071/2009 i syfte att komplettera förordningen med en förteckning över de kategorier, typer och grader av allvar i fråga om allvarliga överträdelser som, utöver dem som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1071/2009, kan leda till förlust av gott anseende, och för att ändra bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 1072/2009. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(18)

För att ta hänsyn till utvecklingen på marknaden och den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att ändra bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 1071/2009 i syfte att komplettera förordningen med en förteckning över de kategorier, typer och grader av allvar i fråga om allvarliga överträdelser som, utöver dem som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1071/2009, kan leda till förlust av gott anseende, och för att ändra bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 1072/2009. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (19) | Förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(19)

Förordning (EG) nr 1071/2009 och förordning (EG) nr 1072/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1071/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska utgå

  ersättas med följande:
  .








  ”a) | Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med motorfordon med en högsta tillåten vikt, inklusive släp, under 2,4 ton. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska utgå

  ersättas med följande:
  .

”a)

Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med motorfordon med en högsta tillåten vikt, inklusive släp, under 2,4 ton.

| aa) | Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med motorfordon med en högsta tillåten vikt, inklusive släp, under 3,5 ton som uteslutande bedriver nationell transportverksamhet.” [Ändr. 124] |
| --- | --- |

aa)

Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med motorfordon med en högsta tillåten vikt, inklusive släp, under 3,5 ton som uteslutande bedriver nationell transportverksamhet.” [Ändr. 124]

| ii) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | Företag som bedriver persontransporter på väg uteslutande i icke-kommersiellt syfte eller som yrkesmässigt huvudsakligen bedriver annan verksamhet än persontransporter på väg.
  Godstransporter på väg för vilka ingen ersättning erhålls och som inte skapar några inkomster, såsom transport av personer

  utan syfte att generera vinst för föraren eller någon annan
  ,
  till exempel
  för välgörande ändamål eller för uteslutande privata ändamål

  helt ideellt,
  ska ses som en transport uteslutande i icke-kommersiellt syfte.”[Ändr. 125] |
| --- | --- | --- |

ii)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

Företag som bedriver persontransporter på väg uteslutande i icke-kommersiellt syfte eller som yrkesmässigt huvudsakligen bedriver annan verksamhet än persontransporter på väg.

Godstransporter på väg för vilka ingen ersättning erhålls och som inte skapar några inkomster, såsom transport av personer

  utan syfte att generera vinst för föraren eller någon annan
  ,
  till exempel
  för välgörande ändamål eller för uteslutande privata ändamål

  helt ideellt,
  ska ses som en transport uteslutande i icke-kommersiellt syfte.”[Ändr. 125]

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 6:



  ”6.   Artikel 3.1 b och 3.1 d samt artiklarna 4, 6, 8, 9, 14, 19 och 21 ska inte gälla för företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton eller fordonskombinationer av med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton.


  Medlemsstaterna får emellertid








  a) | kräva att dessa företag tillämpar vissa eller alla bestämmelser som avses i första stycket, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 6:

”6.   Artikel 3.1 b och 3.1 d samt artiklarna 4, 6, 8, 9, 14, 19 och 21 ska inte gälla för företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton eller fordonskombinationer av med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton.

Medlemsstaterna får emellertid

a)

kräva att dessa företag tillämpar vissa eller alla bestämmelser som avses i första stycket,

| b) | sänka den gräns som avses i första stycket för alla eller vissa typer av vägtransportverksamhet.”
  [Ändr. 126] |
| --- | --- |

b)

sänka den gräns som avses i första stycket för alla eller vissa typer av vägtransportverksamhet.”
  [Ändr. 126]

| 2. | Artikel 3.2 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 3.2 ska utgå.

| 3. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | förfoga över
  lämpliga
  lokaler,
  i proportion till företagets verksamhet,
  där det bevarar

  kan säkra åtkomst till originalen av
  sin centrala företagsinformation,
  antingen elektroniskt eller i annan form,
  särskilt sina kommersiella avtal, räkenskaper, personalhandlingar, anställningsavtal,
  socialförsäkringshandlingar,
  handlingar som innehåller uppgifter om
  cabotage, utstationering och
  kör- och vilotider samt övriga handlingar som den behöriga myndigheten måste ha tillgång till för att kunna kontrollera att villkoren enligt denna förordning är uppfyllda,”[Ändr. 127] |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

förfoga över
  lämpliga
  lokaler,
  i proportion till företagets verksamhet,
  där det bevarar

  kan säkra åtkomst till originalen av
  sin centrala företagsinformation,
  antingen elektroniskt eller i annan form,
  särskilt sina kommersiella avtal, räkenskaper, personalhandlingar, anställningsavtal,
  socialförsäkringshandlingar,
  handlingar som innehåller uppgifter om
  cabotage, utstationering och
  kör- och vilotider samt övriga handlingar som den behöriga myndigheten måste ha tillgång till för att kunna kontrollera att villkoren enligt denna förordning är uppfyllda,”[Ändr. 127]

lämpliga

i proportion till företagets verksamhet,

bevarar

kan säkra åtkomst till originalen av

antingen elektroniskt eller i annan form,

socialförsäkringshandlingar,

cabotage, utstationering och

[Ändr. 127]

| aa) | Följande led ska läggas till:










  ”aa) | inom ramen för ett transportavtal, göra minst en lastning eller en lossning av gods var fjärde vecka i etableringsmedlemsstaten med de fordon som avses i led b,” [Ändr. 128] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

Följande led ska läggas till:

Följande led ska läggas till:

”aa)

”aa)

inom ramen för ett transportavtal, göra minst en lastning eller en lossning av gods var fjärde vecka i etableringsmedlemsstaten med de fordon som avses i led b,” [Ändr. 128]

inom ramen för ett transportavtal, göra minst en lastning eller en lossning av gods var fjärde vecka i etableringsmedlemsstaten med de fordon som avses i led b,”

| b) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | effektivt och kontinuerligt med lämplig administrativ utrustning och andra hjälpmedel bedriva sin verksamhet i lokaler
  som avses i led a och
  som är belägna i den medlemsstaten,”[Ändr. 129] |
| --- | --- | --- |

b)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

effektivt och kontinuerligt med lämplig administrativ utrustning och andra hjälpmedel bedriva sin verksamhet i lokaler
  som avses i led a och
  som är belägna i den medlemsstaten,”[Ändr. 129]

administrativ

som avses i led a och

[Ändr. 129]

| c) | Följande led ska läggas till som led d:






  ”d) | faktiskt och fortlöpande
  förvalta de transporter som utförs med de fordon som avses i punkt b med lämplig teknisk utrustning belägen i den medlemsstaten,”[Ändr. 130] |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ska läggas till som led d:

”d)

faktiskt och fortlöpande
  förvalta de transporter som utförs med de fordon som avses i punkt b med lämplig teknisk utrustning belägen i den medlemsstaten,”[Ändr. 130]

faktiskt och fortlöpande

[Ändr. 130]

| d) | Följande led ska läggas till som led e:






  ”e) | inneha tillgångar och anställa personal i proportion till anläggningens verksamhet.” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande led ska läggas till som led e:

”e)

inneha tillgångar och anställa personal i proportion till anläggningens verksamhet.”

| da) | Följande led ska läggas till som led f:










  ”f) | ha en tydlig koppling mellan de transporter som utförs och etableringsmedlemsstaten, ett driftsställe och tillgång till parkeringsutrymmen som är tillräckliga för regelbunden användning av de fordon som avses i led b.” [Ändr. 131] |
| --- | --- | --- |

da)

da)

Följande led ska läggas till som led f:

Följande led ska läggas till som led f:

”f)

”f)

ha en tydlig koppling mellan de transporter som utförs och etableringsmedlemsstaten, ett driftsställe och tillgång till parkeringsutrymmen som är tillräckliga för regelbunden användning av de fordon som avses i led b.” [Ändr. 131]

ha en tydlig koppling mellan de transporter som utförs och etableringsmedlemsstaten, ett driftsställe och tillgång till parkeringsutrymmen som är tillräckliga för regelbunden användning av de fordon som avses i led b.”

| db) | Följande led ska läggas till som led g:










  ”g) | rekrytera och anställa förare i enlighet med den lagstiftning som är tillämplig på anställningsavtal i den medlemsstaten.” [Ändr. 132] |
| --- | --- | --- |

db)

db)

Följande led ska läggas till som led g:

Följande led ska läggas till som led g:

”g)

”g)

rekrytera och anställa förare i enlighet med den lagstiftning som är tillämplig på anställningsavtal i den medlemsstaten.” [Ändr. 132]

rekrytera och anställa förare i enlighet med den lagstiftning som är tillämplig på anställningsavtal i den medlemsstaten.”

| dc) | Följande led ska läggas till som led h:










  ”h) | säkerställa att anläggningen är platsen eller utgångspunkten för arbetstagarnas vanliga arbete i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008

   (*1)

  och/eller Romkonventionen. |
| --- | --- | --- |

dc)

dc)

Följande led ska läggas till som led h:

Följande led ska läggas till som led h:

”h)

”h)

säkerställa att anläggningen är platsen eller utgångspunkten för arbetstagarnas vanliga arbete i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008

   (*1)

  och/eller Romkonventionen.

säkerställa att anläggningen är platsen eller utgångspunkten för arbetstagarnas vanliga arbete i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008

*1

och/eller Romkonventionen.

(*1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I), EUT L 177, 4.7.2008, s. 6.” [Ändr. 133]"

*1

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I), EUT L 177, 4.7.2008, s. 6.”

| 4. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”När det avgörs om ett företag har uppfyllt kravet på gott anseende ska medlemsstaterna beakta hur företaget, dess trafikansvariga, verkställande direktörer, parter i ett bolag, andra juridiska ombud och alla andra relevanta personer enligt medlemsstatens beslut uppträder. Hänvisningar i denna artikel till fällande domar, sanktioner eller överträdelser ska omfatta fällande domar, sanktioner eller överträdelser mot eller av företaget, dess trafikansvariga, verkställande direktörer, parter i ett bolag, andra juridiska ombud och alla övriga berörda enligt vad medlemsstaten fastställer.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”När det avgörs om ett företag har uppfyllt kravet på gott anseende ska medlemsstaterna beakta hur företaget, dess trafikansvariga, verkställande direktörer, parter i ett bolag, andra juridiska ombud och alla andra relevanta personer enligt medlemsstatens beslut uppträder. Hänvisningar i denna artikel till fällande domar, sanktioner eller överträdelser ska omfatta fällande domar, sanktioner eller överträdelser mot eller av företaget, dess trafikansvariga, verkställande direktörer, parter i ett bolag, andra juridiska ombud och alla övriga berörda enligt vad medlemsstaten fastställer.”

| ii) | I tredje stycket led a ska följande införas som led vii:






  ”vii) | skattelagstiftning.” |
| --- | --- | --- |

ii)

I tredje stycket led a ska följande införas som led vii:

”vii)

skattelagstiftning.”

| iii) | I tredje stycket led b ska följande införas som led xi, och led xii
  och led xiii
  :






  ”xi) | utstationering av arbetstagare, |
| --- | --- | --- |

iii)

I tredje stycket led b ska följande införas som led xi, och led xii
  och led xiii
  :

och

och led xiii

”xi)

utstationering av arbetstagare,

| xii) | tillämplig lag för avtalsförpliktelser.” |
| --- | --- |

xii)

tillämplig lag för avtalsförpliktelser.”

| xiii) | cabotagetransport.” [Ändr. 134] |
| --- | --- |

xiii)

xiii)

cabotagetransport.” [Ändr. 134]

cabotagetransport.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   För de syften som avses i punkt 1 tredje stycket led b ska den behöriga myndigheten i etableringsmedlemsstaten, när den trafikansvarige eller transportföretaget har dömts för en allvarlig överträdelse eller ådragit sig sanktioner för någon av de allvarligaste överträdelserna av unionsreglerna enligt bilaga IV i en eller flera medlemsstater, på lämpligt sätt och i rätt tid genomföra och vederbörligen fullborda ett administrativt förfarande, som om det är lämpligt ska inbegripa en kontroll på plats i det berörda företagets lokaler.
  Under det administrativa förfarandet ska den trafikansvarige eller andra juridiska ombud för transportföretaget, beroende på vad som är tillämpligt, ges rätt att få lägga fram sina argument och förklaringar.
  Under det administrativa förfarandet ska den behöriga myndigheten bedöma huruvida förlusten av gott anseende skulle vara oskälig i det enskilda fallet på grund av särskilda omständigheter. Vid denna bedömning ska den behöriga myndigheten ta hänsyn till antalet allvarliga överträdelser av nationella regler och unionsregler i enlighet med punkt 1 tredje stycket, liksom till antalet mest allvarliga överträdelser av unionsregler enligt bilaga IV, för vilka den trafikansvarige eller transportföretaget har dömts eller blivit föremål för sanktioner. Ett sådant undersökningsresultat ska vederbörligen motiveras.
  Om den behöriga myndigheten anser att förlusten av gott anseende skulle vara oproportionell, ska den besluta att det berörda företaget även fortsättningsvis ska anses ha gott anseende. Skälen till detta beslut ska noteras i det nationella registret. Antalet sådana beslut ska anges i den rapport som avses i artikel 26.1.
  Om den behöriga myndigheten inte anser att förlusten av gott anseende skulle vara oproportionell ska den fällande domen eller sanktionen leda till förlust av gott anseende”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   För de syften som avses i punkt 1 tredje stycket led b ska den behöriga myndigheten i etableringsmedlemsstaten, när den trafikansvarige eller transportföretaget har dömts för en allvarlig överträdelse eller ådragit sig sanktioner för någon av de allvarligaste överträdelserna av unionsreglerna enligt bilaga IV i en eller flera medlemsstater, på lämpligt sätt och i rätt tid genomföra och vederbörligen fullborda ett administrativt förfarande, som om det är lämpligt ska inbegripa en kontroll på plats i det berörda företagets lokaler.

Under det administrativa förfarandet ska den trafikansvarige eller andra juridiska ombud för transportföretaget, beroende på vad som är tillämpligt, ges rätt att få lägga fram sina argument och förklaringar.

Under det administrativa förfarandet ska den behöriga myndigheten bedöma huruvida förlusten av gott anseende skulle vara oskälig i det enskilda fallet på grund av särskilda omständigheter. Vid denna bedömning ska den behöriga myndigheten ta hänsyn till antalet allvarliga överträdelser av nationella regler och unionsregler i enlighet med punkt 1 tredje stycket, liksom till antalet mest allvarliga överträdelser av unionsregler enligt bilaga IV, för vilka den trafikansvarige eller transportföretaget har dömts eller blivit föremål för sanktioner. Ett sådant undersökningsresultat ska vederbörligen motiveras.

Om den behöriga myndigheten anser att förlusten av gott anseende skulle vara oproportionell, ska den besluta att det berörda företaget även fortsättningsvis ska anses ha gott anseende. Skälen till detta beslut ska noteras i det nationella registret. Antalet sådana beslut ska anges i den rapport som avses i artikel 26.1.

Om den behöriga myndigheten inte anser att förlusten av gott anseende skulle vara oproportionell ska den fällande domen eller sanktionen leda till förlust av gott anseende”.

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 2a:

  ”2a.   ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24 med avseende på upprättandet av en förteckning över kategori, typ och allvarlighetsgrad i fråga om allvarliga överträdelser av unionsregler enligt punkt 1 tredje stycket led b, utöver dem som anges i bilaga IV, som kan leda till förlust av gott anseende. Medlemsstaterna ska beakta upplysningar om dessa överträdelser, inklusive upplysningar från andra medlemsstater, när de fastställer prioriteringarna för kontroller enligt artikel 12.1.
  För detta ändamål ska kommissionen






  a) | fastställa vilka kategorier och typer av överträdelser som oftast förekommer, |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 2a:

”2a.   ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24 med avseende på upprättandet av en förteckning över kategori, typ och allvarlighetsgrad i fråga om allvarliga överträdelser av unionsregler enligt punkt 1 tredje stycket led b, utöver dem som anges i bilaga IV, som kan leda till förlust av gott anseende. Medlemsstaterna ska beakta upplysningar om dessa överträdelser, inklusive upplysningar från andra medlemsstater, när de fastställer prioriteringarna för kontroller enligt artikel 12.1.

För detta ändamål ska kommissionen

a)

fastställa vilka kategorier och typer av överträdelser som oftast förekommer,

| b) | fastställa överträdelsernas allvarlighetsgrad med beaktande av den risk för dödsfall eller svåra skador, samt för

  eller den
  snedvridning av konkurrensen på vägtransportmarknaden som de medför, bland annat genom att undergräva arbetsförhållandena för transportarbetarna. [Ändr. 135] |
| --- | --- |

b)

fastställa överträdelsernas allvarlighetsgrad med beaktande av den risk för dödsfall eller svåra skador, samt för

  eller den
  snedvridning av konkurrensen på vägtransportmarknaden som de medför, bland annat genom att undergräva arbetsförhållandena för transportarbetarna. [Ändr. 135]

| c) | ange den överträdelsefrekvens över vilken upprepade överträdelser ska betraktas som mer allvarliga och därvid ta hänsyn till antalet förare verksamma inom den transportverksamhet som leds av den trafikansvarige.” |
| --- | --- |

c)

ange den överträdelsefrekvens över vilken upprepade överträdelser ska betraktas som mer allvarliga och därvid ta hänsyn till antalet förare verksamma inom den transportverksamhet som leds av den trafikansvarige.”

| 5) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:
  ”För att uppfylla kravet i artikel 3.1 c ska ett företag varaktigt kunna uppfylla sina finansiella skyldigheter under räkenskapsåret. Företaget ska, på grundval av årliga räkenskaper som har bestyrkts av en revisor eller annan vederbörligen ackrediterad person, kunna bevisa att det varje år förfogar över eget kapital till ett värde av minst 9 000 euro om endast ett fordon används, och minst5 000 euro för varje ytterligare fordon som används

  med en högsta tillåten totalvikt, inklusive släp,
  på
  över 3,5 ton, som används, och 900 euro för varje ytterligare fordon

  fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt
  , inklusive släp, på mellan 2,4 och

  som inte överstiger3,5 ton eller

  som används.
  Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt
  , inklusive släp, mellan 2,4 och

  som inte överstiger3,5 ton ska varje år, på grundval av årliga räkenskaper som bestyrkts av en revisor eller annan vederbörligen ackrediterad person, visa att de förfogar över eget kapital till ett värde av minst 1 800 euro om endast ett fordon används, och minst 900 euro för varje ytterligare fordon som används.”[Ändr. 136] |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:

”För att uppfylla kravet i artikel 3.1 c ska ett företag varaktigt kunna uppfylla sina finansiella skyldigheter under räkenskapsåret. Företaget ska, på grundval av årliga räkenskaper som har bestyrkts av en revisor eller annan vederbörligen ackrediterad person, kunna bevisa att det varje år förfogar över eget kapital till ett värde av minst 9 000 euro om endast ett fordon används, och minst5 000 euro för varje ytterligare fordon som används

  med en högsta tillåten totalvikt, inklusive släp,
  på
  över 3,5 ton, som används, och 900 euro för varje ytterligare fordon

  fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt
  , inklusive släp, på mellan 2,4 och

  som inte överstiger3,5 ton eller

  som används.
  Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt
  , inklusive släp, mellan 2,4 och

  som inte överstiger3,5 ton ska varje år, på grundval av årliga räkenskaper som bestyrkts av en revisor eller annan vederbörligen ackrediterad person, visa att de förfogar över eget kapital till ett värde av minst 1 800 euro om endast ett fordon används, och minst 900 euro för varje ytterligare fordon som används.”[Ändr. 136]

, och minst

som används

med en högsta tillåten totalvikt, inklusive släp,

över 3,5 ton, som används, och 900 euro för varje ytterligare fordon

fordonskombinationer

, inklusive släp, på mellan 2,4 och

som inte överstiger

eller

som används.

, inklusive släp, mellan 2,4 och

som inte överstiger

[Ändr. 136]

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Genom undantag från punkt 1 ska den behöriga myndigheten, i avsaknad av en attesterad årsredovisning, godkänna att ett företag styrker sin finansiella ställning genom ett intyg, exempelvis en bankgaranti, ett dokument som utfärdas av ett finansinstitut för att etablera tillgång till kredit i företagets namn,

  eller en försäkring, inbegripet en yrkesansvarsförsäkring från en eller flera banker eller andra finansinstitut, inklusive försäkringsföretag
  , eller något annat bindande dokument som styrker att företaget förfogar över

  utgör en solidarisk borgen för företaget för
  det belopp som anges i första stycket punkt 1.”[Ändr. 137] |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Genom undantag från punkt 1 ska den behöriga myndigheten, i avsaknad av en attesterad årsredovisning, godkänna att ett företag styrker sin finansiella ställning genom ett intyg, exempelvis en bankgaranti, ett dokument som utfärdas av ett finansinstitut för att etablera tillgång till kredit i företagets namn,

  eller en försäkring, inbegripet en yrkesansvarsförsäkring från en eller flera banker eller andra finansinstitut, inklusive försäkringsföretag
  , eller något annat bindande dokument som styrker att företaget förfogar över

  utgör en solidarisk borgen för företaget för
  det belopp som anges i första stycket punkt 1.”[Ändr. 137]

| 5a. | I artikel 8 ska punkt 5 ersättas med följande:




  ”Medlemsstater får främja att det med treårsintervaller anordnas fortbildning om de ämnen som anges i bilaga I för att se till att den eller de personer som avses i punkt 1 är tillräckligt medvetna om utvecklingen inom sektorn.” [Ändr. 138] |
| --- | --- |

5a.

5a.

I artikel 8 ska punkt 5 ersättas med följande:

I artikel 8 ska punkt 5 ersättas med följande:

”Medlemsstater får främja att det med treårsintervaller anordnas fortbildning om de ämnen som anges i bilaga I för att se till att den eller de personer som avses i punkt 1 är tillräckligt medvetna om utvecklingen inom sektorn.” [Ändr. 138]

”Medlemsstater får främja att det med treårsintervaller anordnas fortbildning om de ämnen som anges i bilaga I för att se till att den eller de personer som avses i punkt 1 är tillräckligt medvetna om utvecklingen inom sektorn.”

| 6. | Artikel 8.9 ska ersättas med följande:

  ”9.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24a för att ändra bilagorna I, II och III i syfte att anpassa dem till marknadsutvecklingar och den tekniska utvecklingen.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 8.9 ska ersättas med följande:

”9.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24a för att ändra bilagorna I, II och III i syfte att anpassa dem till marknadsutvecklingar och den tekniska utvecklingen.”

| 7. | I artikel 11.4 ska tredje stycket utgå. |
| --- | --- |

7.

I artikel 11.4 ska tredje stycket utgå.

| 8. | I artikel 12.2 ska andra stycket utgå

  ersättas med följande:
  .


  ”Medlemsstaterna ska genomföra kontroller minst vart tredje år för att säkerställa att företagen uppfyller kraven i artikel 3.” [Ändr. 139] |
| --- | --- |

8.

I artikel 12.2 ska andra stycket utgå

  ersättas med följande:
  .

utgå

ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska genomföra kontroller minst vart tredje år för att säkerställa att företagen uppfyller kraven i artikel 3.” [Ändr. 139]

”Medlemsstaterna ska genomföra kontroller minst vart tredje år för att säkerställa att företagen uppfyller kraven i artikel 3.”

| 9. | I artikel 13.1 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | Högst sex månader om kravet avseende ekonomiska resurser inte är uppfyllt, i syfte att visa att kravet återigen är varaktigt uppfyllt.” |
| --- | --- | --- |

9.

I artikel 13.1 ska led c ersättas med följande:

”c)

Högst sex månader om kravet avseende ekonomiska resurser inte är uppfyllt, i syfte att visa att kravet återigen är varaktigt uppfyllt.”

| 10. | I artikel 14.1 ska följande stycke läggas till som andra stycke:
  ”Den behöriga myndigheten får inte återupprätta den trafikansvarige tidigare än ett år efter förlusten av gott anseende.” |
| --- | --- |

10.

I artikel 14.1 ska följande stycke läggas till som andra stycke:

”Den behöriga myndigheten får inte återupprätta den trafikansvarige tidigare än ett år efter förlusten av gott anseende.”

| 10a. | Artikel 14.2 ska ersättas med följande:





  ”2.
     
  Så länge som ingen åtgärd för återupprättande har vidtagits i enlighet med relevanta bestämmelser i nationell lagstiftning, ska det intyg om yrkeskunnande som avses i artikel 8.8 och innehas av den trafikansvarige som förklarats olämplig inte längre vara giltigt i någon medlemsstat. Kommissionen ska upprätta en förteckning över åtgärder för återupprättande som leder till att det goda anseendet återfås.”[Ändr. 140] |
| --- | --- |

10a.

10a.

Artikel 14.2 ska ersättas med följande:

Artikel 14.2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  Så länge som ingen åtgärd för återupprättande har vidtagits i enlighet med relevanta bestämmelser i nationell lagstiftning, ska det intyg om yrkeskunnande som avses i artikel 8.8 och innehas av den trafikansvarige som förklarats olämplig inte längre vara giltigt i någon medlemsstat. Kommissionen ska upprätta en förteckning över åtgärder för återupprättande som leder till att det goda anseendet återfås.”[Ändr. 140]

| 11. | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:








  -ia) | Led c ska ersättas med följande:










  ”c) | Namn på de trafikansvariga som har utsetts och uppfyller

  villkoren i fråga
  om

  kraven i artikel 3 angående gott anseende och yrkeskunnande, eller i förekommande fall, en legal företrädares namn.” [Ändr. 141] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

-ia)

-ia)

Led c ska ersättas med följande:

Led c ska ersättas med följande:

”c)

”c)

Namn på de trafikansvariga som har utsetts och uppfyller

  villkoren i fråga
  om

  kraven i artikel 3 angående gott anseende och yrkeskunnande, eller i förekommande fall, en legal företrädares namn.” [Ändr. 141]

Namn på de trafikansvariga som har utsetts och uppfyller

villkoren i fråga

om

kraven i artikel 3 angående gott anseende och yrkeskunnande, eller i förekommande fall, en legal företrädares namn.”

| i) | Följande leden g, h, i och j ska läggas till:






  ”g) | Registreringsnummer till de fordon som företaget förfogar över i enlighet med artikel 5 b. |
| --- | --- | --- |

i)

Följande leden g, h, i och j ska läggas till:

”g)

Registreringsnummer till de fordon som företaget förfogar över i enlighet med artikel 5 b.

| h) | Antalet anställda
  i företaget under det senaste kalenderåret
  .. [Ändr. 142] |
| --- | --- |

h)

Antalet anställda
  i företaget under det senaste kalenderåret
  .. [Ändr. 142]

i företaget under det senaste kalenderåret

[Ändr. 142]

| i) | Sammanlagda tillgångar, skulder, eget kapital och omsättningen under de senaste två åren. |
| --- | --- |

i)

Sammanlagda tillgångar, skulder, eget kapital och omsättningen under de senaste två åren.

| j) | Företagets riskvärdering i enlighet med artikel 9 i direktiv 2006/22/EG.” |
| --- | --- |

j)

Företagets riskvärdering i enlighet med artikel 9 i direktiv 2006/22/EG.”

| ia) | Följande led ska läggas till som led ja:










  ”ja) | Anställningsavtal för internationella förare de senaste sex månaderna.” [Ändr. 143] |
| --- | --- | --- |

ia)

ia)

Följande led ska läggas till som led ja:

Följande led ska läggas till som led ja:

”ja)

”ja)

Anställningsavtal för internationella förare de senaste sex månaderna.” [Ändr. 143]

Anställningsavtal för internationella förare de senaste sex månaderna.”

| ii) | Andra. tredje och fjärde styckena ska ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna får välja att bevara de uppgifter som avses i första stycket e–j i separata register. Berörda uppgifter ska i så fall, direkt eller på begäran, göras tillgängliga för samtliga behöriga myndigheter i medlemsstaten i fråga. Begärda uppgifter ska lämnas inom fem arbetsdagar efter det att begäran har mottagits. De uppgifter som avses i första stycket a–d ska vara tillgängliga för allmänheten, i enlighet med de relevanta bestämmelserna om skydd av personuppgifter. [Ändr. 144]

  De uppgifter som avses i första stycket e–j ska endast göras tillgängliga för andra myndigheter än de behöriga myndigheterna om dessa vederbörligen har fått befogenhet att utföra kontroller och utdöma sanktioner inom vägtransportområdet, och om tystnadsplikt eller liknande formell sekretesskyldighet gäller för deras tjänstemän.”[Ändr. 145] (Berör inte den svenska versionen.)




  För tillämpningen av artikel 14a i förordning (EG) nr 1072/2009 ska de uppgifter som avses i led j på begäran göras tillgängliga för avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer. [Ändr. 146] |
| --- | --- |

ii)

Andra. tredje och fjärde styckena ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får välja att bevara de uppgifter som avses i första stycket e–j i separata register. Berörda uppgifter ska i så fall, direkt eller på begäran, göras tillgängliga för samtliga behöriga myndigheter i medlemsstaten i fråga. Begärda uppgifter ska lämnas inom fem arbetsdagar efter det att begäran har mottagits. De uppgifter som avses i första stycket a–d ska vara tillgängliga för allmänheten, i enlighet med de relevanta bestämmelserna om skydd av personuppgifter. [Ändr. 144]

”Medlemsstaterna får välja att bevara de uppgifter som avses i första stycket e–j i separata register. Berörda uppgifter ska i så fall, direkt eller på begäran, göras tillgängliga för samtliga behöriga myndigheter i medlemsstaten i fråga. Begärda uppgifter ska lämnas inom fem arbetsdagar efter det att begäran har mottagits.

[Ändr. 144]

De uppgifter som avses i första stycket e–j ska endast göras tillgängliga för andra myndigheter än de behöriga myndigheterna om dessa vederbörligen har fått befogenhet att utföra kontroller och utdöma sanktioner inom vägtransportområdet, och om tystnadsplikt eller liknande formell sekretesskyldighet gäller för deras tjänstemän.”[Ändr. 145] (Berör inte den svenska versionen.)

[Ändr. 145] (Berör inte den svenska versionen.)

För tillämpningen av artikel 14a i förordning (EG) nr 1072/2009 ska de uppgifter som avses i led j på begäran göras tillgängliga för avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer. [Ändr. 146]

För tillämpningen av artikel 14a i förordning (EG) nr 1072/2009 ska de uppgifter som avses i led j på begäran göras tillgängliga för avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer.

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att alla uppgifter i det nationella elektroniska registret är aktuella och exakta.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att alla uppgifter i det nationella elektroniska registret är aktuella och exakta.”

| ba) | Punkt 5 ska ersättas med följande:





  ”5.
     
  För att effektivisera den gränsöverskridande tillsynen ska medlemsstaterna säkerställa att de nationella elektroniska registren är sammankopplade och driftskompatibla i hela unionen via det europeiska register för vägtransportföretag (ERRU) som avses i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/480, så att de uppgifter som avses i punkt 2 är direkt åtkomliga i realtid för alla behöriga tillsynsmyndigheter och kontrollorgan i samtliga medlemsstater.” [Ändr. 147] |
| --- | --- |

ba)

ba)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.
     
  För att effektivisera den gränsöverskridande tillsynen ska medlemsstaterna säkerställa att de nationella elektroniska registren är sammankopplade och driftskompatibla i hela unionen via det europeiska register för vägtransportföretag (ERRU) som avses i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/480, så att de uppgifter som avses i punkt 2 är direkt åtkomliga i realtid för alla behöriga tillsynsmyndigheter och kontrollorgan i samtliga medlemsstater.” [Ändr. 147]

| bb) | Punkt 6 ska ersättas med följande:





  ”6.
     De gemensamma bestämmelserna för genomförandet av punkt 5, till exempel gällande formatet för de uppgifter som utbyts, de tekniska förfarandena för elektronisk åtkomst till de andra medlemsstaternas

  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24a med avseende på att fastställa och uppdatera gemensamma bestämmelser för att säkerställa att de
  nationella elektroniska register

  registren är helt
  och för främjande av dessa registers interoperabilitet med andra berörda databaser, ska antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.2, och för första gången före den 31 december 2010.

  fullt sammankopplade och kompatibla så att en behörig myndighet eller ett behörigt kontrollorgan
  i 
  vilken medlemsstat som helst har direkt åtkomst
  i 
  realtid till övriga medlemsstaters nationella elektroniska register i enlighet med vad som föreskrivs
  i 
  punkt 5. Sådana

  de gemensamma bestämmelserna

  bestämmelser
  ska fastställas vilken myndighet som ansvarar

  inbegripa regler om formatet
  för åtkomst, vidare användning och uppdatering av uppgifterna efter

  de uppgifter som utbyts, de tekniska förfarandena för elektronisk
  åtkomst och

  till
  de ska i detta syfte innefatta

  andra medlemsstaternas nationella elektroniska register och dessa registers interoperabilitet, samt särskilda
  regler för
  åtkomst,
  loggning och tillsyn av uppgifterna.” [Ändr. 148] |
| --- | --- |

bb)

bb)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.
     De gemensamma bestämmelserna för genomförandet av punkt 5, till exempel gällande formatet för de uppgifter som utbyts, de tekniska förfarandena för elektronisk åtkomst till de andra medlemsstaternas

  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24a med avseende på att fastställa och uppdatera gemensamma bestämmelser för att säkerställa att de
  nationella elektroniska register

  registren är helt
  och för främjande av dessa registers interoperabilitet med andra berörda databaser, ska antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.2, och för första gången före den 31 december 2010.

  fullt sammankopplade och kompatibla så att en behörig myndighet eller ett behörigt kontrollorgan
  i 
  vilken medlemsstat som helst har direkt åtkomst
  i 
  realtid till övriga medlemsstaters nationella elektroniska register i enlighet med vad som föreskrivs
  i 
  punkt 5. Sådana

  de gemensamma bestämmelserna

  bestämmelser
  ska fastställas vilken myndighet som ansvarar

  inbegripa regler om formatet
  för åtkomst, vidare användning och uppdatering av uppgifterna efter

  de uppgifter som utbyts, de tekniska förfarandena för elektronisk
  åtkomst och

  till
  de ska i detta syfte innefatta

  andra medlemsstaternas nationella elektroniska register och dessa registers interoperabilitet, samt särskilda
  regler för
  åtkomst,
  loggning och tillsyn av uppgifterna.” [Ändr. 148]

| c) | Punkt 7 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 7 ska utgå.

| 12. | Artikel 18 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 18
  Administrativt samarbete mellan medlemsstaterna

  1.   Medlemsstaterna ska utse en nationell kontaktpunkt med ansvar för utbytet av information med övriga medlemsstater om tillämpningen av denna förordning. Medlemsstaterna

  Medlemsstaternas behöriga myndigheter
  ska meddela kommissionen den nationella kontaktpunktens namn

  ha ett nära samarbete
  och adress senast den 31 december 2018. Kommissionen ska upprätta en förteckning över alla kontaktpunkter

  snabbt ge varandra ömsesidigt bistånd
  och
  all annan relevant information för att främja genomförandet och efterlevnaden
  av
  denna förordning
  . och överlämna den till medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska omedelbart meddela kommissionen alla eventuella ändringar av kontaktpunkterna.
  [Ändr. 149]





  1a.
     
  För tillämpningen av punkt 1 ska det administrativa samarbete som avses in denna artikel genomföras med hjälp av informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012

   (*2)

  , och som ger alla operatörer möjlighet att föra in data på sitt eget språk .[Ändr. 150]



  2.   En medlemsstat som mottar ett meddelande om en allvarlig överträdelse som under de senaste två åren har resulterat i en fällande dom eller en sanktion från en annan medlemsstat, ska föra in den anmälda överträdelsen i sitt nationella elektroniska register.


  3.   Medlemsstaterna ska svara på begäranden om information från alla behöriga myndigheter i andra medlemsstater och, där så är nödvändigt, genomföra kontroller, inspektioner och utredningar av huruvida vägtransportoperatörer som är etablerade på deras territorium uppfyller det krav som anges i artikel 3.1 a. Begäranden om information från medlemsstaternas behöriga myndigheter ska vara
  vederbörligen
  motiverade. För detta ändamål ska begäranden innehålla trovärdiga indikationer på eventuella överträdelser av artikel 3.1 a. [Ändr. 151]



  4.   Om den anmodade medlemsstaten anser att begäran inte är tillräckligt motiverad ska den informera den ansökande medlemsstaten om detta inom tio

  fem
  arbetsdagar. Den ansökande medlemsstaten ska ytterligare motivera sin begäran. Om detta inte är möjligt kan begäran avvisas av medlemsstaten [Ändr. 152]



  5.   När det är svårt eller omöjligt att tillmötesgå en begäran om information eller att genomföra kontroller, inspektioner eller utredningar, ska den berörda medlemsstaten informera den ansökande medlemsstaten om detta inom tio

  fem
  arbetsdagar, och
  vederbörligen
  motivera detta

  varför det är svårt eller omöjligt
  . De berörda medlemsstaterna ska diskutera

  samarbeta
  med varandra i syfte att finna en lösning på alla problem.
  Vid ihållande problem med informationsutbytet eller ständig vägran att tillhandahålla den begärda informationen utan vederbörlig motivering får kommissionen, efter att den har underrättats och rådgjort med den berörda medlemsstaten, vidta alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa problemet. [Ändr. 153]



  6.   Som svar på en begäran enligt punkt 3 ska medlemsstaterna lämna den begärda informationen och utföra de kontroller, inspektioner och utredningar på plats som krävs inom 25

  15
  arbetsdagar från och med mottagandet av begäran, såvida de
  berörda medlemsstaterna inte gemensamt har kommit överens om någon annan tidsfrist och såvida de
  inte i enlighet med punkterna 4 och 5 har informerat den ansökande medlemsstaten om att ansökan inte är tillräckligt motiverad eller att det är omöjligt eller problematiskt,
  och att ingen lösning på dessa svårigheter har hittats
  . [Ändr. 154]



  7.   Medlemsstaterna ska se till att den information som har överförts till dem i enlighet med denna artikel endast används i det ärende/de ärenden för vilket/vilka den har begärts.


  8.   Inga avgifter får tas ut i samband med det ömsesidiga administrativa samarbetet och biståndet.


  9.   En förfrågan om information ska inte hindra de behöriga myndigheterna från att vidta åtgärder i enlighet med gällande nationell rätt och unionsrätten för att utreda och förhindra påstådda åsidosättanden av denna förordning.”



  (*2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen), (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).
  " |
| --- | --- |

12.

Artikel 18 ska ersättas med följande:

”Artikel 18

Administrativt samarbete mellan medlemsstaterna

1.   Medlemsstaterna ska utse en nationell kontaktpunkt med ansvar för utbytet av information med övriga medlemsstater om tillämpningen av denna förordning. Medlemsstaterna

  Medlemsstaternas behöriga myndigheter
  ska meddela kommissionen den nationella kontaktpunktens namn

  ha ett nära samarbete
  och adress senast den 31 december 2018. Kommissionen ska upprätta en förteckning över alla kontaktpunkter

  snabbt ge varandra ömsesidigt bistånd
  och
  all annan relevant information för att främja genomförandet och efterlevnaden
  av
  denna förordning
  . och överlämna den till medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska omedelbart meddela kommissionen alla eventuella ändringar av kontaktpunkterna.
  [Ändr. 149]

1a.
     
  För tillämpningen av punkt 1 ska det administrativa samarbete som avses in denna artikel genomföras med hjälp av informationssystemet för den inre marknaden (IMI), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012

   (*2)

  , och som ger alla operatörer möjlighet att föra in data på sitt eget språk .[Ändr. 150]

2.   En medlemsstat som mottar ett meddelande om en allvarlig överträdelse som under de senaste två åren har resulterat i en fällande dom eller en sanktion från en annan medlemsstat, ska föra in den anmälda överträdelsen i sitt nationella elektroniska register.

3.   Medlemsstaterna ska svara på begäranden om information från alla behöriga myndigheter i andra medlemsstater och, där så är nödvändigt, genomföra kontroller, inspektioner och utredningar av huruvida vägtransportoperatörer som är etablerade på deras territorium uppfyller det krav som anges i artikel 3.1 a. Begäranden om information från medlemsstaternas behöriga myndigheter ska vara
  vederbörligen
  motiverade. För detta ändamål ska begäranden innehålla trovärdiga indikationer på eventuella överträdelser av artikel 3.1 a. [Ändr. 151]

4.   Om den anmodade medlemsstaten anser att begäran inte är tillräckligt motiverad ska den informera den ansökande medlemsstaten om detta inom tio

  fem
  arbetsdagar. Den ansökande medlemsstaten ska ytterligare motivera sin begäran. Om detta inte är möjligt kan begäran avvisas av medlemsstaten [Ändr. 152]

5.   När det är svårt eller omöjligt att tillmötesgå en begäran om information eller att genomföra kontroller, inspektioner eller utredningar, ska den berörda medlemsstaten informera den ansökande medlemsstaten om detta inom tio

  fem
  arbetsdagar, och
  vederbörligen
  motivera detta

  varför det är svårt eller omöjligt
  . De berörda medlemsstaterna ska diskutera

  samarbeta
  med varandra i syfte att finna en lösning på alla problem.
  Vid ihållande problem med informationsutbytet eller ständig vägran att tillhandahålla den begärda informationen utan vederbörlig motivering får kommissionen, efter att den har underrättats och rådgjort med den berörda medlemsstaten, vidta alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa problemet. [Ändr. 153]

6.   Som svar på en begäran enligt punkt 3 ska medlemsstaterna lämna den begärda informationen och utföra de kontroller, inspektioner och utredningar på plats som krävs inom 25

  15
  arbetsdagar från och med mottagandet av begäran, såvida de
  berörda medlemsstaterna inte gemensamt har kommit överens om någon annan tidsfrist och såvida de
  inte i enlighet med punkterna 4 och 5 har informerat den ansökande medlemsstaten om att ansökan inte är tillräckligt motiverad eller att det är omöjligt eller problematiskt,
  och att ingen lösning på dessa svårigheter har hittats
  . [Ändr. 154]

7.   Medlemsstaterna ska se till att den information som har överförts till dem i enlighet med denna artikel endast används i det ärende/de ärenden för vilket/vilka den har begärts.

8.   Inga avgifter får tas ut i samband med det ömsesidiga administrativa samarbetet och biståndet.

9.   En förfrågan om information ska inte hindra de behöriga myndigheterna från att vidta åtgärder i enlighet med gällande nationell rätt och unionsrätten för att utreda och förhindra påstådda åsidosättanden av denna förordning.”

(*2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen), (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).
  "

*2

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen), (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).

| 12a. | Följande artikel ska införas som artikel 18a:





  ”Artikel 18a




  Kompletterande åtgärder





  1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta kompletterande åtgärder för att utveckla, underlätta och främja utbyten mellan de tjänstemän som ansvarar för det administrativa samarbetet och det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstater och mellan dem som ansvarar för kontrollen av efterlevnaden och genomförandet av tillämpliga bestämmelser i den här förordningen.






  2.
     
  Kommissionen ska tillhandahålla tekniskt eller annat stöd för att ytterligare förbättra det administrativa samarbetet och öka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna, t.ex. genom att främja utbyte av personal och gemensamma utbildningsprogram samt genom att utveckla, underlätta och främja initiativ för bästa praxis. Kommissionen får, utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets befogenheter i budgetförfarandet, använda tillgängliga finansieringsinstrument för att ytterligare stärka kapacitetsbyggandet och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna.






  3.
     
  Medlemsstaterna ska inrätta ett program för expertgranskning där alla behöriga brottsbekämpande myndigheter ska delta, vilket säkerställer lämplig rotation mellan både de granskande och de granskade behöriga tillsynsmyndigheterna. Medlemsstaterna ska anmäla dessa program till kommissionen vartannat år som en del av den rapport om de behöriga myndigheternas verksamhet som avses i artikel 26.” [Ändr. 155] |
| --- | --- |

12a.

12a.

Följande artikel ska införas som artikel 18a:

Följande artikel ska införas som artikel 18a:

”Artikel 18a

Kompletterande åtgärder

1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta kompletterande åtgärder för att utveckla, underlätta och främja utbyten mellan de tjänstemän som ansvarar för det administrativa samarbetet och det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstater och mellan dem som ansvarar för kontrollen av efterlevnaden och genomförandet av tillämpliga bestämmelser i den här förordningen.

2.
     
  Kommissionen ska tillhandahålla tekniskt eller annat stöd för att ytterligare förbättra det administrativa samarbetet och öka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna, t.ex. genom att främja utbyte av personal och gemensamma utbildningsprogram samt genom att utveckla, underlätta och främja initiativ för bästa praxis. Kommissionen får, utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets befogenheter i budgetförfarandet, använda tillgängliga finansieringsinstrument för att ytterligare stärka kapacitetsbyggandet och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna.

3.
     
  Medlemsstaterna ska inrätta ett program för expertgranskning där alla behöriga brottsbekämpande myndigheter ska delta, vilket säkerställer lämplig rotation mellan både de granskande och de granskade behöriga tillsynsmyndigheterna. Medlemsstaterna ska anmäla dessa program till kommissionen vartannat år som en del av den rapport om de behöriga myndigheternas verksamhet som avses i artikel 26.” [Ändr. 155]

| 13. | Artikel 24 ska utgå. |
| --- | --- |

13.

Artikel 24 ska utgå.

| 14. | Följande artikel ska införas som artikel 24a:

  ”Artikel 24a
  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.2 och 8.9 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den [dag då denna (ändrings)förordning träder i kraft].


  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.2 och 8.9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.


  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet
  av den 13 april 2016
  om bättre lagstiftning av den 13 april 2016
   (*3).


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6.2 och 8.9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.



  (*3)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”" |
| --- | --- |

14.

Följande artikel ska införas som artikel 24a:

”Artikel 24a

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.2 och 8.9 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den [dag då denna (ändrings)förordning träder i kraft].

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.2 och 8.9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet
  av den 13 april 2016
  om bättre lagstiftning av den 13 april 2016
   (*3).

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6.2 och 8.9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

(*3)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”"

*3

| 15. | Artikel 25.3 ska utgå. |
| --- | --- |

15.

Artikel 25.3 ska utgå.

| 16. | I artikel 26 ska följande punkter läggas till som punkterna 3, 4 och 5:

  ”3.   Medlemsstaterna ska varje år utarbeta en rapport om användningen av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5ton, eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton,

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5
  ton som används vid internationella transporter och är etablerade
  på deras territorium, och vidarebefordra den till kommissionen senast den 30 juni året efter rapporteringsperiodens slut. Denna rapport ska innehålla uppgifter om [Ändr. 156]







  a) | antalet tillstånd som utfärdats till operatörer som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton,

  används vid internationella transporter, [Ändr. 157] |
| --- | --- | --- |

16.

I artikel 26 ska följande punkter läggas till som punkterna 3, 4 och 5:

”3.   Medlemsstaterna ska varje år utarbeta en rapport om användningen av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5ton, eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton,

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5
  ton som används vid internationella transporter och är etablerade
  på deras territorium, och vidarebefordra den till kommissionen senast den 30 juni året efter rapporteringsperiodens slut. Denna rapport ska innehålla uppgifter om [Ändr. 156]

a)

antalet tillstånd som utfärdats till operatörer som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton,

  används vid internationella transporter, [Ändr. 157]

| b) | antalet
  motor
  fordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton
  som används vid internationella transporter och
  som är registrerade i medlemsstaten under varje kalenderår, [Ändr. 158] |
| --- | --- |

b)

antalet
  motor
  fordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger

  inklusive släp, på 2,4–
  3,5 ton
  som används vid internationella transporter och
  som är registrerade i medlemsstaten under varje kalenderår, [Ändr. 158]

| c) | det sammanlagda antalet fordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton som är registrerade i medlemsstaten från och med den 31 december varje år, [Ändr. 159] |
| --- | --- |

c)

det sammanlagda antalet fordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton som är registrerade i medlemsstaten från och med den 31 december varje år, [Ändr. 159]

| d) | den beräknade andelen motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton i den sammanlagda vägtransportverksamheten för alla fordon som är registrerade i medlemsstaten, fördelat på nationella transporter, internationella transporter och cabotagetransporter. [Ändr. 160] |
| --- | --- |

d)

den beräknade andelen motorfordon med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton i den sammanlagda vägtransportverksamheten för alla fordon som är registrerade i medlemsstaten, fördelat på nationella transporter, internationella transporter och cabotagetransporter. [Ändr. 160]

4.   På grundval av de uppgifter som inhämtats av kommissionen enligt punkt 3 och av ytterligare uppgifter, ska kommissionen, senast den 31 december 2024, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av det sammanlagda antalet motorfordon med en högsta tillåten totalvikt på högst 3,5 ton eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt på högst 3,5 ton som utför nationella och internationella vägtransporter. På grundval av denna rapport ska kommissionen bedöma huruvida det är nödvändigt att föreslå ytterligare åtgärder. [Ändr. 161]

5.   Medlemsstaterna ska varje år rapportera till kommissionen om de begäranden om information som görs av dem enligt artikel 18.3 och 18.4, om de svar som inkommit från andra medlemsstater och om de åtgärder som de har vidtagit på grundval av den information som har lämnats.”[Ändr. 162]

| 16a) | Följande punkt 5a ska läggas till:





  ”5a.
     
  På grundval av de uppgifter som inhämtats av kommissionen enligt punkt 5 och av andra uppgifter ska kommissionen senast den 31 december 2020 lägga fram en detaljerad rapport för Europaparlamentet och rådet om omfattningen på medlemsstaternas administrativa samarbete, om eventuella brister i detta avseende och om möjliga lösningar för att förbättra samarbetet. På grundval av denna rapport ska kommissionen bedöma huruvida det är nödvändigt att föreslå ytterligare åtgärder.” [Ändr. 163] |
| --- | --- |

16a)

16a)

Följande punkt 5a ska läggas till:

Följande punkt 5a ska läggas till:

”5a.
     
  På grundval av de uppgifter som inhämtats av kommissionen enligt punkt 5 och av andra uppgifter ska kommissionen senast den 31 december 2020 lägga fram en detaljerad rapport för Europaparlamentet och rådet om omfattningen på medlemsstaternas administrativa samarbete, om eventuella brister i detta avseende och om möjliga lösningar för att förbättra samarbetet. På grundval av denna rapport ska kommissionen bedöma huruvida det är nödvändigt att föreslå ytterligare åtgärder.” [Ändr. 163]

| 17. | I bilaga IV ska punkt 1 b ersättas med följande:






  ”b) | Att under en daglig arbetsperiod överskrida den maximala körtiden per dag med 50 % eller mer.” |
| --- | --- | --- |

17.

I bilaga IV ska punkt 1 b ersättas med följande:

”b)

Att under en daglig arbetsperiod överskrida den maximala körtiden per dag med 50 % eller mer.”

Artikel 2

Förordning (EG) nr 1072/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Transporter av tomma containrar eller pallar ska betraktas som transport av gods för annans räkning, om de är föremål för ett transportavtal.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1.1 ska följande stycke läggas till:

”Transporter av tomma containrar eller pallar ska betraktas som transport av gods för annans räkning, om de är föremål för ett transportavtal.”

| 1a. | I artikel 1.1 ska följande stycke läggas till:




  ”De tidsfrister som avses i artikel 8.2 och 8.2a i denna förordning ska också gälla för ankommande eller avgående transport av gods på väg, inom ramen för den första och/eller sista delen av en kombinerad transport, i enlighet med vad som fastställs i rådets direktiv 92/106/EEG.” [Ändr. 164] |
| --- | --- |

1a.

I artikel 1.1 ska följande stycke läggas till:

”De tidsfrister som avses i artikel 8.2 och 8.2a i denna förordning ska också gälla för ankommande eller avgående transport av gods på väg, inom ramen för den första och/eller sista delen av en kombinerad transport, i enlighet med vad som fastställs i rådets direktiv 92/106/EEG.” [Ändr. 164]

| 1b. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:





  ”2.
     
  Vid transporter från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt ska denna förordning tillämpas på den del av transporten som utgörs av transitering genom en annan medlemsstats territorium. Den del av transporten som utgörs av transitering ska dock inte ingå i tillämpningsområdet för direktivet om utstationering av arbetstagare. Den ska inte tillämpas på den del av transporten som företas på den medlemsstats territorium där lastning eller lossning sker, så länge som nödvändiga avtal inte har ingåtts mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet.” [Ändr. 165] |
| --- | --- |

1b.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  Vid transporter från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt ska denna förordning tillämpas på den del av transporten som utgörs av transitering genom en annan medlemsstats territorium. Den del av transporten som utgörs av transitering ska dock inte ingå i tillämpningsområdet för direktivet om utstationering av arbetstagare. Den ska inte tillämpas på den del av transporten som företas på den medlemsstats territorium där lastning eller lossning sker, så länge som nödvändiga avtal inte har ingåtts mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet.” [Ändr. 165]

| 1c. | Punkt 5 c ska ersättas med följande:










  ”c) | Godstransport med motorfordon vars högsta tillåtna totala vikt, inbegripet släp, är lägre än 2,4 ton.” [Ändr. 166] |
| --- | --- | --- |

1c.

1c.

Punkt 5 c ska ersättas med följande:

Punkt 5 c ska ersättas med följande:

”c)

”c)

Godstransport med motorfordon vars högsta tillåtna totala vikt, inbegripet släp, är lägre än 2,4 ton.” [Ändr. 166]

Godstransport med motorfordon vars högsta tillåtna totala vikt, inbegripet släp, är lägre än 2,4 ton.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 6 ska ersättas med följande:






  ”6. | cabotagetransport: yrkesmässiga, tillfälliga inrikestransporter i en värdmedlemsstat, som omfattar transporten från det att varorna tas upp vid ett eller flera lastningsställen till dess att de levereras till en eller flera leveransställen, på det sätt som anges i fraktsedeln.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.

cabotagetransport: yrkesmässiga, tillfälliga inrikestransporter i en värdmedlemsstat, som omfattar transporten från det att varorna tas upp vid ett eller flera lastningsställen till dess att de levereras till en eller flera leveransställen, på det sätt som anges i fraktsedeln.”

| aa) | Följande led ska läggas till:










  ”7a. | transitering: en transport med last som företas med ett fordon genom en eller flera medlemsstater eller tredjeländer då avreseorten och bestämmelseorten inte ligger i dessa medlemsstater eller tredjeländer.”, [Ändr. 167] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

Följande led ska läggas till:

Följande led ska läggas till:

”7a.

”7a.

transitering: en transport med last som företas med ett fordon genom en eller flera medlemsstater eller tredjeländer då avreseorten och bestämmelseorten inte ligger i dessa medlemsstater eller tredjeländer.”,

| 3. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:








  -a) | I punkt 1 ska följande led läggas till:










  ”ba) | utför internationella transporter med fordon utrustade med smarta färdskrivare i enlighet med artikel 3 och kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014

   (*4)

  . |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

-a)

-a)

I punkt 1 ska följande led läggas till:

I punkt 1 ska följande led läggas till:

”ba)

”ba)

utför internationella transporter med fordon utrustade med smarta färdskrivare i enlighet med artikel 3 och kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014

   (*4)

  .

utför internationella transporter med fordon utrustade med smarta färdskrivare i enlighet med artikel 3 och kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014

*4

.

(*4)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).” [Ändr. 168]"

*4

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).”

| a) | I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att ändra denna förordning för att anpassa gemenskapstillståndets maximala giltighetstid till marknadsutvecklingar.” |
| --- | --- |

a)

I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att ändra denna förordning för att anpassa gemenskapstillståndets maximala giltighetstid till marknadsutvecklingar.”

| b) | I punkt 4 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att ändra bilagorna I och II i syfte att anpassa dem till den tekniska utvecklingen.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att ändra bilagorna I och II i syfte att anpassa dem till den tekniska utvecklingen.”

| 4. | Artikel 5.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   “Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att ändra bilaga III i syfte att anpassa den till den tekniska utvecklingen.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 5.4 ska ersättas med följande:

”4.   “Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att ändra bilaga III i syfte att anpassa den till den tekniska utvecklingen.”

| 5. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   En transportoperatör som avses i punkt 1 och som utfört en internationell godstransport på väg från en annan medlemsstat eller ett tredjeland till en värdmedlemsstat ska, så snart godset levererats, ha rätt att med samma fordon, eller om det är fråga om fordonståg, med dess motorfordon, utföra cabotagetransporter i värdmedlemsstaten eller i angränsande medlemsstater. Den sista lossningen av last inom ramen för en cabotagetransport som genomförs ska äga rum inom 5 dagar från det att den sista lossningen i värdmedlemsstaten inom ramen för den ingående internationella transporten har ägt rum.”[Ändr. 169] |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   En transportoperatör som avses i punkt 1 och som utfört en internationell godstransport på väg från en annan medlemsstat eller ett tredjeland till en värdmedlemsstat ska, så snart godset levererats, ha rätt att med samma fordon, eller om det är fråga om fordonståg, med dess motorfordon, utföra cabotagetransporter i värdmedlemsstaten eller i angränsande medlemsstater. Den sista lossningen av last inom ramen för en cabotagetransport som genomförs ska äga rum inom 5 dagar från det att den sista lossningen i värdmedlemsstaten inom ramen för den ingående internationella transporten har ägt rum.”[Ändr. 169]

| aa) | Följande punkt ska läggas till:





  ”2a.
     
  Efter slutet av den tredagarsperiod som avses i punkt 2 ska en transportoperatör inte ha rätt att med samma fordon, eller om det är fråga om ett fordonståg, med dess motorfordon, utföra cabotagetransporter i samma värdmedlemsstat inom 60 timmar efter återkomsten till transportoperatörens etableringsmedlemsstat och innan de har utfört en ny internationell transport från den medlemsstat där företaget är etablerat.” [Ändr. 170] |
| --- | --- |

aa)

aa)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”2a.
     
  Efter slutet av den tredagarsperiod som avses i punkt 2 ska en transportoperatör inte ha rätt att med samma fordon, eller om det är fråga om ett fordonståg, med dess motorfordon, utföra cabotagetransporter i samma värdmedlemsstat inom 60 timmar efter återkomsten till transportoperatörens etableringsmedlemsstat och innan de har utfört en ny internationell transport från den medlemsstat där företaget är etablerat.” [Ändr. 170]

| b) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Inrikes godstransporter på väg som utförs i en värdmedlemsstat av en utlandsetablerad transportoperatör ska endast anses förenliga med denna förordning om transportföretaget kan uppvisa tydliga bevis för den föregående internationella transporten.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”Inrikes godstransporter på väg som utförs i en värdmedlemsstat av en utlandsetablerad transportoperatör ska endast anses förenliga med denna förordning om transportföretaget kan uppvisa tydliga bevis för den föregående internationella transporten.”

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 4a:

  ”4a.   De bevis som avses i punkt 3 ska på begäran och inom den tid som vägkontrollen tar uppvisas för eller överlämnas till värdmedlemsstatens behörige kontrolltjänsteman. De kan

  Medlemsstaterna ska godta att bevis
  uppvisas eller överlämnas elektroniskt i ett strukturerat format som kan ändras efter hand och som kan användas direkt för att lagra och bearbeta informationen i datorer, exempelvis
  en elektronisk fraktsedel enligt konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (
  eCMR.) (*5) Under vägkontrollerna ska förarna tillåtas ta kontakt med sitt huvudkontor, den trafikansvarige eller andra personer eller organ som kan tillhandahålla de bevis som avses i punkt 3. [Ändr. 171]



  (*5)  Elektronisk fraktsedel enligt

  Konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg
  .”" |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 4a:

”4a.   De bevis som avses i punkt 3 ska på begäran och inom den tid som vägkontrollen tar uppvisas för eller överlämnas till värdmedlemsstatens behörige kontrolltjänsteman. De kan

  Medlemsstaterna ska godta att bevis
  uppvisas eller överlämnas elektroniskt i ett strukturerat format som kan ändras efter hand och som kan användas direkt för att lagra och bearbeta informationen i datorer, exempelvis
  en elektronisk fraktsedel enligt konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (
  eCMR.) (*5) Under vägkontrollerna ska förarna tillåtas ta kontakt med sitt huvudkontor, den trafikansvarige eller andra personer eller organ som kan tillhandahålla de bevis som avses i punkt 3. [Ändr. 171]

(*5)  Elektronisk fraktsedel enligt

  Konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg
  .”"

*5

Elektronisk fraktsedel enligt

Konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg

| 5a. | I artikel 9.1 ska följande led läggas till:










  ”ea) | Ersättningen och det minsta antalet betalda semesterdagar per år, i enlighet med vad som fastställs i artikel 3.1 stycke 1 led b och c i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG

   (*6)

  . |
| --- | --- | --- |

5a.

5a.

I artikel 9.1 ska följande led läggas till:

I artikel 9.1 ska följande led läggas till:

”ea)

”ea)

Ersättningen och det minsta antalet betalda semesterdagar per år, i enlighet med vad som fastställs i artikel 3.1 stycke 1 led b och c i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG

   (*6)

  .

Ersättningen och det minsta antalet betalda semesterdagar per år, i enlighet med vad som fastställs i artikel 3.1 stycke 1 led b och c i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG

*6

.

(*6)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandhållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1)”. [Ändr. 172]"

*6

Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandhållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1)”.

| 6. | I artikel 10.3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska undersöka situationen, särskilt med utgångspunkt från relevanta uppgifter, och ska, efter att ha hört den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 42.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 165/2014 (*7), fatta beslut inom en månad efter mottagandet av medlemsstatens begäran om huruvida skyddsåtgärder är nödvändiga eller ej och, om de bedöms som nödvändiga, vidta dem.

  (*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).”" |
| --- | --- |

6.

I artikel 10.3 ska första stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska undersöka situationen, särskilt med utgångspunkt från relevanta uppgifter, och ska, efter att ha hört den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 42.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 165/2014 (*7), fatta beslut inom en månad efter mottagandet av medlemsstatens begäran om huruvida skyddsåtgärder är nödvändiga eller ej och, om de bedöms som nödvändiga, vidta dem.

*7

(*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).”"

*7

| 7. | Följande artikel ska införas som artikel 10a:

  ”Artikel 10a

  Kontroller

  Smart tillsyn [Ändr. 173]


  1.   Varje medlemsstat ska organisera kontrollerna på ett sådant sätt att, från och med den 1 januari 2020, minst 2 % av alla cabotagetransporter som genomförs på deras territorium kontrolleras varje kalenderår. De ska öka andelen till minst 3 % från och med den 1 januari 2022. Grunden för beräkningen av denna procentandel ska vara den sammanlagda cabotageverksamheten i medlemsstaten uttryckt i tonkilometer under år t-2, enligt uppgifter från Eurostat.

  För att i ännu högre grad se till att de skyldigheter som fastställs i det här kapitlet uppfylls ska medlemsstaterna säkerställa att en enhetlig nationell tillsynsstrategi tillämpas inom deras territorium. Strategin ska främst inriktas på företag med hög riskvärdering, enligt vad som avses i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG*. [Ändr. 174]





  1a.
     
  Varje medlemsstat ska säkerställa att kontrollerna i enlighet med artikel 2 i direktiv 2006/22/EG där så är relevant omfattar kontroller av cabotagetransporter. [Ändr. 175]



  2.   Medlemsstaterna ska rikta in sig på de företag som utgör en ökad risk för brott mot de bestämmelser i detta kapitel som är tillämpliga på dem. För detta ändamål ska medlemsstaterna, inom det riskvärderingssystem som medlemsstaterna inrättat enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG (*8) och utökat i enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 (*9), behandla risken för sådana överträdelser som en risk i sig.




  2a.
     
  För tillämpning av punkt 2 ska medlemsstaterna ha tillgång till relevant information och relevanta uppgifter som registrerats, behandlats eller lagrats av de smarta färdskrivare som avses i kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014 och i elektroniska transporthandlingar, som elektroniska fraktsedlar i enlighet med konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR). [Ändr. 176]





  2b.
     
  Medlemsstaterna ska ge tillgång till dessa uppgifter endast till behöriga myndigheter med tillstånd att kontrollera överträdelser av rättsakter som anges i denna förordning. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen kontaktuppgifter för alla de behöriga myndigheter inom deras territorium som de har beviljat tillgång till dessa uppgifter. Kommissionen ska senast den [...] upprätta en förteckning över samtliga behöriga myndigheter och översända den till medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av denna. [Ändr. 177]





  2c.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att fastställa vilken typ av uppgifter som medlemsstaterna ska ha tillgång till, villkor för användningen av dessa samt tekniska specifikationer för överföring eller tillgång, särskilt med angivande av










  a) | en detaljerad förteckning över information och uppgifter som nationella behöriga myndigheter ska ha tillgång till, som minst ska inbegripa tid och plats för gränspassage, lastning och lossning, fordonets registreringsnummer och uppgifter om föraren, |
| --- | --- | --- |

7.

Följande artikel ska införas som artikel 10a:

”Artikel 10a

Kontroller

  Smart tillsyn [Ändr. 173]

1.   Varje medlemsstat ska organisera kontrollerna på ett sådant sätt att, från och med den 1 januari 2020, minst 2 % av alla cabotagetransporter som genomförs på deras territorium kontrolleras varje kalenderår. De ska öka andelen till minst 3 % från och med den 1 januari 2022. Grunden för beräkningen av denna procentandel ska vara den sammanlagda cabotageverksamheten i medlemsstaten uttryckt i tonkilometer under år t-2, enligt uppgifter från Eurostat.

  För att i ännu högre grad se till att de skyldigheter som fastställs i det här kapitlet uppfylls ska medlemsstaterna säkerställa att en enhetlig nationell tillsynsstrategi tillämpas inom deras territorium. Strategin ska främst inriktas på företag med hög riskvärdering, enligt vad som avses i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG*. [Ändr. 174]

1a.
     
  Varje medlemsstat ska säkerställa att kontrollerna i enlighet med artikel 2 i direktiv 2006/22/EG där så är relevant omfattar kontroller av cabotagetransporter. [Ändr. 175]

2.   Medlemsstaterna ska rikta in sig på de företag som utgör en ökad risk för brott mot de bestämmelser i detta kapitel som är tillämpliga på dem. För detta ändamål ska medlemsstaterna, inom det riskvärderingssystem som medlemsstaterna inrättat enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG (*8) och utökat i enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 (*9), behandla risken för sådana överträdelser som en risk i sig.

2a.
     
  För tillämpning av punkt 2 ska medlemsstaterna ha tillgång till relevant information och relevanta uppgifter som registrerats, behandlats eller lagrats av de smarta färdskrivare som avses i kapitel II i förordning (EU) nr 165/2014 och i elektroniska transporthandlingar, som elektroniska fraktsedlar i enlighet med konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (eCMR). [Ändr. 176]

2b.
     
  Medlemsstaterna ska ge tillgång till dessa uppgifter endast till behöriga myndigheter med tillstånd att kontrollera överträdelser av rättsakter som anges i denna förordning. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen kontaktuppgifter för alla de behöriga myndigheter inom deras territorium som de har beviljat tillgång till dessa uppgifter. Kommissionen ska senast den [...] upprätta en förteckning över samtliga behöriga myndigheter och översända den till medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av denna. [Ändr. 177]

2c.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14b för att fastställa vilken typ av uppgifter som medlemsstaterna ska ha tillgång till, villkor för användningen av dessa samt tekniska specifikationer för överföring eller tillgång, särskilt med angivande av

a)

en detaljerad förteckning över information och uppgifter som nationella behöriga myndigheter ska ha tillgång till, som minst ska inbegripa tid och plats för gränspassage, lastning och lossning, fordonets registreringsnummer och uppgifter om föraren,

| b) | de behöriga myndigheternas åtkomsträttigheter, uppdelade när så är lämpligt enligt typ av behörig myndighet, typ av åtkomst och syftet för vilket uppgifterna används, |
| --- | --- |

b)

de behöriga myndigheternas åtkomsträttigheter, uppdelade när så är lämpligt enligt typ av behörig myndighet, typ av åtkomst och syftet för vilket uppgifterna används,

| c) | de tekniska specifikationerna för överföring av eller tillgång till de uppgifter som avses i led a, inbegripet, där så är relevant, den längsta tid som uppgifterna lagras, differentierad där så är lämpligt efter typ av uppgifter. [Ändr. 178] |
| --- | --- |

c)

de tekniska specifikationerna för överföring av eller tillgång till de uppgifter som avses i led a, inbegripet, där så är relevant, den längsta tid som uppgifterna lagras, differentierad där så är lämpligt efter typ av uppgifter. [Ändr. 178]

2d.
     
  Personuppgifter som avses i denna artikel ska inte kunna läsas eller lagras under längre tid än vad som är absolut nödvändigt för det ändamål för vilket uppgifterna samlades in eller för vilket de vidarebehandlas. När uppgifterna inte längre behövs för dessa ändamål ska de förstöras. [Ändr. 179]

3.   Medlemsstaterna ska, minst tre gånger om året, vidta samordnade åtgärder för vägkontroller av cabotage,
  vilket får sammanfalla med de kontroller som vidtas i enlighet med artikel 5 i direktiv 2006/22/EG
  . Sådana åtgärder ska genomföras samtidigt av de nationella myndigheter som har ansvar för genomförandet av reglerna inom området för vägtransporter i minst två medlemsstater, varvid var och en agerar på sitt eget territorium. De nationella kontaktpunkter som utsetts i enlighet med artikel 18.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009****


  Medlemsstaterna
  ska utbyta information om det antal och den typ av överträdelser som upptäcks efter det att samordnade vägkontroller har ägt rum

  genomförts
  . [Ändr. 180]

(*8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (EUT L 102, 11.4.2006, s. 35)."

*8

(*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).”"

*9

| 8. | Följande artiklar ska införas som artiklarna 14a och 14b:

  ”Artikel 14a
  Ansvar
  Medlemsstaterna ska föreskriva
  verksamma, proportionella och avskräckande
  sanktioner mot avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer för bristande efterlevnad av kapitlen II och III, om dessa medvetet upphandlar

  vet eller rimligtvis borde veta att de
  transporttjänster som

  de beställer
  medför överträdelser av denna förordning.


  Om avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer beställer transporttjänster från transportföretag med låg riskvärdering i enlighet med vad som avses i artikel 9 i direktiv 2006/22/EG, ska sanktioner inte kunna utfärdas mot dem vid överträdelser, om det inte är bevisat att de haft kännedom om överträdelserna. [Ändr. 181]



  Artikel 14b
  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel4.2 och 4.4 och artikel 5.4 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den [dag då denna (ändrings)förordning träder i kraft].


  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.2, 4.4 och 5.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.


  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (*10).


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 4.2 och 4.4 och artikel 5.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.



  (*10)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”" |
| --- | --- |

8.

Följande artiklar ska införas som artiklarna 14a och 14b:

”Artikel 14a

Ansvar

Medlemsstaterna ska föreskriva
  verksamma, proportionella och avskräckande
  sanktioner mot avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer för bristande efterlevnad av kapitlen II och III, om dessa medvetet upphandlar

  vet eller rimligtvis borde veta att de
  transporttjänster som

  de beställer
  medför överträdelser av denna förordning.

Om avsändare, speditörer, huvudentreprenörer och underleverantörer beställer transporttjänster från transportföretag med låg riskvärdering i enlighet med vad som avses i artikel 9 i direktiv 2006/22/EG, ska sanktioner inte kunna utfärdas mot dem vid överträdelser, om det inte är bevisat att de haft kännedom om överträdelserna. [Ändr. 181]

Artikel 14b

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel4.2 och 4.4 och artikel 5.4 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den [dag då denna (ändrings)förordning träder i kraft].

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.2, 4.4 och 5.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (*10).

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 4.2 och 4.4 och artikel 5.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

(*10)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”"

*10

| 9. | Artikel 15 ska utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 15 ska utgå.

| 10. | Artikel 17 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 17
  Rapportering

  1.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om hur många transportoperatörer som innehade gemenskapstillstånd den 31 december föregående år samt om antalet vidimerade kopior för fordon i trafik den dagen.


  2.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om hur många förartillstånd som utfärdades under det föregående kalenderåret samt det totala antalet förartillstånd den 31 december det föregående kalenderåret.


  3.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om det antal cabotagekontroller som genomförts under det föregående kalenderåret i enlighet med artikel 10a. Denna information ska inbegripa uppgift om antalet kontrollerade fordon och tonkilometer.”[Ändr. 182]





  3a.
     
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om läget på unionens vägtransportmarknad före utgången av 2022. Rapporten ska innehålla en analys av marknadssituationen, inklusive en utvärdering av kontrollernas effektivitet och utvecklingen av anställningsförhållandena inom yrket. [Ändr. 183] |
| --- | --- |

10.

Artikel 17 ska ersättas med följande:

”Artikel 17

Rapportering

1.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om hur många transportoperatörer som innehade gemenskapstillstånd den 31 december föregående år samt om antalet vidimerade kopior för fordon i trafik den dagen.

2.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om hur många förartillstånd som utfärdades under det föregående kalenderåret samt det totala antalet förartillstånd den 31 december det föregående kalenderåret.

3.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om det antal cabotagekontroller som genomförts under det föregående kalenderåret i enlighet med artikel 10a. Denna information ska inbegripa uppgift om antalet kontrollerade fordon och tonkilometer.”[Ändr. 182]

3a.
     
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om läget på unionens vägtransportmarknad före utgången av 2022. Rapporten ska innehålla en analys av marknadssituationen, inklusive en utvärdering av kontrollernas effektivitet och utvecklingen av anställningsförhållandena inom yrket. [Ändr. 183]

Artikel 3

Översyn

1.   Kommissionen ska granska genomförandet av denna förordning, i synnerhet effekterna av artikel 2 om ändring av artikel 8 i förordning (EG) nr 1072/2009, senast [3 år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] och till Europaparlamentet och rådet rapportera om tillämpningen av denna förordning. Kommissionens rapport ska, om det är lämpligt, åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

2.   Efter den rapport som avses i punkt 1 ska kommissionen regelbundet granska denna förordning och lägga fram granskningsresultaten inför Europaparlamentet och rådet.

3.   I tillämpliga fall ska de rapporter som avses i punkterna 1 och 2 åtföljas av relevanta förslag.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den [xx].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 38.

1

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

3

(4)  Förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

4

(5)  Förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).

6

(7)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/79

---

P8_TA(2019)0342

Gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (COM(2017)0660 – C8-0394/2017 – 2017/0294(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0660),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0394/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0143/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0143/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 64.

(2)  EUT C 361, 5.10.2018, s. 72.

---

P8_TC1-COD(2017)0294

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/692.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/81 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/81

---

P8_TA(2019)0343

Europeiska havs- och fiskerifonden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (COM(2018)0390 – C8-0270/2018 – 2018/0210(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0390),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42, 43.2, 91.1, 100.2, 173.3, 175, 188, 192.1, 194.2, 195.2 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0270/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42, 43.2, 91.1, 100.2, 173.3, 175, 188, 192.1, 194.2, 195.2 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0270/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A8-0176/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A8-0176/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 104.

(2)  EUT C 361, 5.10.2018, s. 9.

---

P8_TC1-COD(2018)0210

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om Europeiska havs-, fiskeri- och fiskerifonden
  vattenbruksfonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 [Ändr. 1. Denna ändring berör hela texten]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42, 43.2, 91.1, 100.2, 173.3, 175, 188, 192.1, 194.2, 195.2 och 349,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt att inrätta Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF

  EHFVF
  ) för perioden 2021–2027. [Ändr. 1. Denna ändring berör hela texten] Fondens syfte bör vara att målinrikta medlen från unionens budget så att de stöder
  genomförandet av
  den gemensamma fiskeripolitiken (GJP)
  och ramdirektivet om en marin strategi
  , unionens havspolitik och unionens internationella åtaganden på området världshavsförvaltning. Denna finansiering är central för att skapa hållbara fisken och

  (inbegripet
  för bevarandet av marina biologiska resurser
  och livsmiljöer)
  , för att få

  hållbart vattenbruk,
  livsmedelstrygghet genom försörjningen med fiskeriprodukter, för att en hållbar blå ekonomi ska kunna växa

  välstånd och ekonomisk och social sammanhållning i fiske-
  och
  vattenbrukssektorn samt

  för att få sunda, säkra, trygga, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner.
  Stöd inom ramen för EHFVF ska bidra till att uppfylla behoven hos både producenter och konsumenter. [Ändr. 276] |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt att inrätta Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF

  EHFVF
  ) för perioden 2021–2027. [Ändr. 1. Denna ändring berör hela texten] Fondens syfte bör vara att målinrikta medlen från unionens budget så att de stöder
  genomförandet av
  den gemensamma fiskeripolitiken (GJP)
  och ramdirektivet om en marin strategi
  , unionens havspolitik och unionens internationella åtaganden på området världshavsförvaltning. Denna finansiering är central för att skapa hållbara fisken och

  (inbegripet
  för bevarandet av marina biologiska resurser
  och livsmiljöer)
  , för att få

  hållbart vattenbruk,
  livsmedelstrygghet genom försörjningen med fiskeriprodukter, för att en hållbar blå ekonomi ska kunna växa

  välstånd och ekonomisk och social sammanhållning i fiske-
  och
  vattenbrukssektorn samt

  för att få sunda, säkra, trygga, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner.
  Stöd inom ramen för EHFVF ska bidra till att uppfylla behoven hos både producenter och konsumenter. [Ändr. 276]

| (1a) | Europaparlamentet understryker sin ståndpunkt att i linje med Parisavtalet bör de klimatrelaterade horisontella utgifterna ökas avsevärt jämfört med den nuvarande fleråriga budgetramen, och så snart som möjligt, dock senast 2027, uppgå till 30 %. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(1a)

Europaparlamentet understryker sin ståndpunkt att i linje med Parisavtalet bör de klimatrelaterade horisontella utgifterna ökas avsevärt jämfört med den nuvarande fleråriga budgetramen, och så snart som möjligt, dock senast 2027, uppgå till 30 %. [Ändr. 4]

| (1b) | I sina resolutioner av den 14 mars 2018 och den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 betonade Europaparlamentet betydelsen av att horisontella principer ligger till grund för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och alla relaterade unionspolitikområden. Europaparlamentet bekräftade i detta sammanhang sin ståndpunkt att unionen måste infria sitt löfte om att vara en föregångare i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, och beklagade avsaknaden av ett klart och tydligt åtagande i denna riktning i förslagen om den fleråriga budgetramen. Europaparlamentet begärde därför att målen för hållbar utveckling ska integreras i all EU-politik och i alla EU-initiativ i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet framhöll vidare att en starkare och mer ambitiös union endast kan uppnås med ökade finansiella resurser. Europaparlamentet begärde därför fortsatt stöd till befintliga politikområden, särskilt de politikområden som sedan länge finns förankrade i EU:s fördrag, alltså den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken, eftersom dessa ger unionsmedborgarna konkreta fördelar. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(1b)

I sina resolutioner av den 14 mars 2018 och den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 betonade Europaparlamentet betydelsen av att horisontella principer ligger till grund för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och alla relaterade unionspolitikområden. Europaparlamentet bekräftade i detta sammanhang sin ståndpunkt att unionen måste infria sitt löfte om att vara en föregångare i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, och beklagade avsaknaden av ett klart och tydligt åtagande i denna riktning i förslagen om den fleråriga budgetramen. Europaparlamentet begärde därför att målen för hållbar utveckling ska integreras i all EU-politik och i alla EU-initiativ i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet framhöll vidare att en starkare och mer ambitiös union endast kan uppnås med ökade finansiella resurser. Europaparlamentet begärde därför fortsatt stöd till befintliga politikområden, särskilt de politikområden som sedan länge finns förankrade i EU:s fördrag, alltså den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken, eftersom dessa ger unionsmedborgarna konkreta fördelar. [Ändr. 5]

| (1c) | I sin resolution av den 14 mars 2018 betonade Europaparlamentet att fiskerisektorn, den marina miljön och den ”blå ekonomin” har stor socioekonomisk och ekologisk betydelse och bidrar till en hållbar livsmedelsautonomi inom unionen genom att säkerställa det europeiska vattenbrukets och fiskets hållbarhet och minska miljöpåverkan. Parlamentet begärde dessutom att de specifika beloppen för fiske i den nuvarande fleråriga budgetramen ska bibehållas, och i den mån nya åtgärdsmål avseende den blå ekonomin planeras bör anslagen för havsfrågor höjas. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(1c)

I sin resolution av den 14 mars 2018 betonade Europaparlamentet att fiskerisektorn, den marina miljön och den ”blå ekonomin” har stor socioekonomisk och ekologisk betydelse och bidrar till en hållbar livsmedelsautonomi inom unionen genom att säkerställa det europeiska vattenbrukets och fiskets hållbarhet och minska miljöpåverkan. Parlamentet begärde dessutom att de specifika beloppen för fiske i den nuvarande fleråriga budgetramen ska bibehållas, och i den mån nya åtgärdsmål avseende den blå ekonomin planeras bör anslagen för havsfrågor höjas. [Ändr. 6]

| (1d) | Dessutom betonade Europaparlamentet i sina resolutioner av den 14 mars och den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 att kampen mot diskriminering är grundläggande om unionen EU ska kunna leva upp till sina åtaganden för ett Europa som präglas av inkludering, och att specifika finansiella åtaganden därför bör ingås för jämställdhet och införlivande av jämställdhetsperspektivet i all unionspolitik och alla unionsinitiativ inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(1d)

Dessutom betonade Europaparlamentet i sina resolutioner av den 14 mars och den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 att kampen mot diskriminering är grundläggande om unionen EU ska kunna leva upp till sina åtaganden för ett Europa som präglas av inkludering, och att specifika finansiella åtaganden därför bör ingås för jämställdhet och införlivande av jämställdhetsperspektivet i all unionspolitik och alla unionsinitiativ inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen. [Ändr. 7]

| (1e) | EHFVF bör prioritera stöd till det småskaliga fisket för att komma till rätta med de problem som är specifika för detta segment samt stödja en lokal hållbar förvaltning av berörda fisken och utvecklingen av kustsamhällena. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(1e)

EHFVF bör prioritera stöd till det småskaliga fisket för att komma till rätta med de problem som är specifika för detta segment samt stödja en lokal hållbar förvaltning av berörda fisken och utvecklingen av kustsamhällena. [Ändr. 8]

| (2) | Som en global världshavsaktör
  med det största kust-
  och
  havsområdet i världen när de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna inkluderas, har unionen blivit
  världens femte största producent av fisk och skaldjur
  och den
  har unionen ett betydande ansvar för att skydda och bevara världshaven och deras resurser och nyttja dem på ett hållbart sätt. Att bevara haven och oceanerna är avgörande för en snabbt växande världsbefolkning. Det är också av socioekonomiskt intresse för unionen: en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser
  stimulerar investeringar, sysselsättning och tillväxt, främjar forskning och innovation och bidrar till energitryggheten genom havsenergi. Vidare är trygga och säkra hav och oceaner av grundläggande betydelse för effektiva gränskontroller och för den globala kampen mot brottslighet till sjöss, och åtgärderna på detta område blir därmed en reaktion på medborgarnas oro vad gäller säkerhetsfrågor. [Ändr. 277] |
| --- | --- |

(2)

Som en global världshavsaktör
  med det största kust-
  och
  havsområdet i världen när de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna inkluderas, har unionen blivit
  världens femte största producent av fisk och skaldjur
  och den
  har unionen ett betydande ansvar för att skydda och bevara världshaven och deras resurser och nyttja dem på ett hållbart sätt. Att bevara haven och oceanerna är avgörande för en snabbt växande världsbefolkning. Det är också av socioekonomiskt intresse för unionen: en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser
  stimulerar investeringar, sysselsättning och tillväxt, främjar forskning och innovation och bidrar till energitryggheten genom havsenergi. Vidare är trygga och säkra hav och oceaner av grundläggande betydelse för effektiva gränskontroller och för den globala kampen mot brottslighet till sjöss, och åtgärderna på detta område blir därmed en reaktion på medborgarnas oro vad gäller säkerhetsfrågor. [Ändr. 277]

| (2a) | Hållbart fiske samt vattenbruk i havs- och sötvatten bidrar i hög grad till att säkra unionens livsmedelstrygghet, upprätthålla och skapa arbetstillfällen på landsbygden samt bevara den naturliga miljön och i synnerhet den biologiska mångfalden. Unionens nästa fiskeripolitik bör särskilt inriktas på stöd till och utveckling av fiskeri- och vattenbrukssektorerna. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(2a)

Hållbart fiske samt vattenbruk i havs- och sötvatten bidrar i hög grad till att säkra unionens livsmedelstrygghet, upprätthålla och skapa arbetstillfällen på landsbygden samt bevara den naturliga miljön och i synnerhet den biologiska mångfalden. Unionens nästa fiskeripolitik bör särskilt inriktas på stöd till och utveckling av fiskeri- och vattenbrukssektorerna. [Ändr. 10]

| (3) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser] (förordningen om gemensamma bestämmelser) (4) har antagits för att förbättra samordningen och harmonisera genomförandet av stödet inom ramen för fonder som förvaltas genom delad förvaltning (nedan kallade fonderna), och det huvudsakliga målet är att göra det enklare att nå politiska resultat på ett enhetligt sätt. Dessa gemensamma bestämmelser gäller för den del av EHFF

  EHFVF
  som omfattas av delad förvaltning. Fondernas mål kompletterar varandra och fonderna förvaltas enligt samma förvaltningsmetoder. Därför anges i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] en rad gemensamma mål och allmänna principer som partnerskap och flernivåstyrning. Den innehåller också gemensamma element som strategisk planering och programplanering, inklusive bestämmelser om den partnerskapsöverenskommelse som ska ingås med varje medlemsstat, och det fastställs en gemensam strategi för att göra fonderna mer resultatinriktade. Därför omfattar den också de nödvändiga villkoren, en resultatöversyn samt bestämmelser om övervakning, rapportering och utvärdering. Det fastställs också gemensamma bestämmelser i fråga om reglerna för stödberättigande, och särskilda arrangemang definieras för finansieringsinstrument, användning av InvestEU, lokalt ledd utveckling och ekonomisk förvaltning. En del förvaltnings- och kontrollbestämmelser är också gemensamma för alla fonder. Komplementaritet mellan fonderna, inklusive EHFF

  EHFVF
  , och andra unionsprogram bör beskrivas i partnerskapsavtalet, i enlighet med förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser] (förordningen om gemensamma bestämmelser) (4) har antagits för att förbättra samordningen och harmonisera genomförandet av stödet inom ramen för fonder som förvaltas genom delad förvaltning (nedan kallade fonderna), och det huvudsakliga målet är att göra det enklare att nå politiska resultat på ett enhetligt sätt. Dessa gemensamma bestämmelser gäller för den del av EHFF

  EHFVF
  som omfattas av delad förvaltning. Fondernas mål kompletterar varandra och fonderna förvaltas enligt samma förvaltningsmetoder. Därför anges i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] en rad gemensamma mål och allmänna principer som partnerskap och flernivåstyrning. Den innehåller också gemensamma element som strategisk planering och programplanering, inklusive bestämmelser om den partnerskapsöverenskommelse som ska ingås med varje medlemsstat, och det fastställs en gemensam strategi för att göra fonderna mer resultatinriktade. Därför omfattar den också de nödvändiga villkoren, en resultatöversyn samt bestämmelser om övervakning, rapportering och utvärdering. Det fastställs också gemensamma bestämmelser i fråga om reglerna för stödberättigande, och särskilda arrangemang definieras för finansieringsinstrument, användning av InvestEU, lokalt ledd utveckling och ekonomisk förvaltning. En del förvaltnings- och kontrollbestämmelser är också gemensamma för alla fonder. Komplementaritet mellan fonderna, inklusive EHFF

  EHFVF
  , och andra unionsprogram bör beskrivas i partnerskapsavtalet, i enlighet med förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser.

| (4) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] (budgetförordningen) (5) och bestämmer särskilt förfarandet för upprättande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i fördraget gäller även skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en verkningsfull EU-finansiering. |
| --- | --- |

(4)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] (budgetförordningen) (5) och bestämmer särskilt förfarandet för upprättande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i fördraget gäller även skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en verkningsfull EU-finansiering.

| (5) | Inom ramen för direkt förvaltning bör EHFF

  EHFVF
  utarbeta synergier och komplementaritet med andra relevanta unionsfonder och unionsprogram
  samt synergier mellan medlemsstater och regioner
  . Fonden bör också medge finansiering i form av finansiella instrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [förordningen om InvestEU (6). [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(5)

Inom ramen för direkt förvaltning bör EHFF

  EHFVF
  utarbeta synergier och komplementaritet med andra relevanta unionsfonder och unionsprogram
  samt synergier mellan medlemsstater och regioner
  . Fonden bör också medge finansiering i form av finansiella instrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [förordningen om InvestEU (6). [Ändr. 11]

| (6) | Stöd enligt EHFF

  EHFVF
  bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt, och bör inte duplicera eller tränga undan privat finansiering, eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Stödet bör ha ett klart europeiskt mervärde

  därigenom bidra till ökade fiskeinkomster, främjande av arbetstillfällen med rättigheter i sektorn
  ,
  garanterade rättvisa priser för producenter, större mervärde från fiske och stöd till utvecklingen av verksamheter som är fiskerelaterade, i både föregående och efterföljande led
  . [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(6)

Stöd enligt EHFF

  EHFVF
  bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt, och bör inte duplicera eller tränga undan privat finansiering, eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Stödet bör ha ett klart europeiskt mervärde

  därigenom bidra till ökade fiskeinkomster, främjande av arbetstillfällen med rättigheter i sektorn
  ,
  garanterade rättvisa priser för producenter, större mervärde från fiske och stöd till utvecklingen av verksamheter som är fiskerelaterade, i både föregående och efterföljande led
  . [Ändr. 12]

| (7) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå de prioriteringar som fastställts för åtgärderna och för att leverera resultat, där hänsyn tas särskilt till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk

  risken
  för bristande regelefterlevnad. Detta bör omfatta övervägandet att använda enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnader enligt artikel 125.1 i förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(7)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå de prioriteringar som fastställts för åtgärderna och för att leverera resultat, där hänsyn tas särskilt till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk

  risken
  för bristande regelefterlevnad. Detta bör omfatta övervägandet att använda enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnader enligt artikel 125.1 i förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget. [Ändr. 13]

| (8) | I den fleråriga budgetram som fastställs i förordning (EU) xx/xx (7) föreskrivs att unionens budget bör fortsätta att stödja fiskeri- och havspolitiken. Den föreslagna budgeten för EHFF

  EHFVF
  bör uppgå till 6 140 000 000 EUR i löpande priser. EHFF:s

  ökas med minst 10 % jämfört med den fleråriga budgetramen 2014–2020
  .
  Dess
  resurser bör delas upp mellan delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning. 5 311 000 000 EUR

  87 %
  bör avsättas för stöd inom ramen för delad förvaltning och 829 000 000 EUR

  13 %
  för stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. För att säkerställa stabilitet, särskilt med avseende på uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, bör fastställandet av de nationella tilldelningarna inom delad förvaltning för programperioden 2021–2027 baseras på andelarna för 2014–2020. Specifika belopp bör reserveras för de yttersta randområdena, kontroll och tillsyn samt, insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga syften,
  skydd och återställande av havens och kusternas biologiska mångfald och ekosystem samt marin kunskap
  medan beloppen för definitivt upphörande och exceptionellt

  tillfälligt
  upphörande med fiskeverksamheten
  och för investeringar i fartyg
  bör omfattas av en övre gräns. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(8)

I den fleråriga budgetram som fastställs i förordning (EU) xx/xx (7) föreskrivs att unionens budget bör fortsätta att stödja fiskeri- och havspolitiken. Den föreslagna budgeten för EHFF

  EHFVF
  bör uppgå till 6 140 000 000 EUR i löpande priser. EHFF:s

  ökas med minst 10 % jämfört med den fleråriga budgetramen 2014–2020
  .
  Dess
  resurser bör delas upp mellan delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning. 5 311 000 000 EUR

  87 %
  bör avsättas för stöd inom ramen för delad förvaltning och 829 000 000 EUR

  13 %
  för stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. För att säkerställa stabilitet, särskilt med avseende på uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, bör fastställandet av de nationella tilldelningarna inom delad förvaltning för programperioden 2021–2027 baseras på andelarna för 2014–2020. Specifika belopp bör reserveras för de yttersta randområdena, kontroll och tillsyn samt, insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga syften,
  skydd och återställande av havens och kusternas biologiska mångfald och ekosystem samt marin kunskap
  medan beloppen för definitivt upphörande och exceptionellt

  tillfälligt
  upphörande med fiskeverksamheten
  och för investeringar i fartyg
  bör omfattas av en övre gräns. [Ändr. 14]

| (8a) | Med tanke på vattenbrukssektorns betydelse bör EU-medlen till sektorn och särskilt till vattenbruk i sötvatten ligga kvar på samma nivå som nuvarande budgetperiod. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(8a)

Med tanke på vattenbrukssektorns betydelse bör EU-medlen till sektorn och särskilt till vattenbruk i sötvatten ligga kvar på samma nivå som nuvarande budgetperiod. [Ändr. 15]

| (9) | Europas havssektor sysselsätter över fem miljoner arbetstagare, vilket genererar nästan 500 miljarder EUR om året, och det finns potential att skapa många fler arbetstillfällen. Avkastningen från den globala havsekonomin uppskattas till idag till 1,3 biljoner EUR och detta kan komma att mer än fördubblas fram till 2030. Behovet att uppfylla koldioxidutsläppsmålen,
  i Parisavtalet innebär att minst 30 % av EU:s budget bör användas till klimatrelaterade åtgärder. Det är också nödvändigt att
  öka resurseffektiviteten och minska den

  miljöavtrycken från en
  blå ekonomins miljöavtryck

  ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser och som
  har varit
  och måste fortsätta att vara
  en betydande drivkraft bakom innovation i andra sektorer som marin utrustning, varvsindustrin, havsobservation, muddring, kustskydd och byggnadsarbeten längs kuster och till havs. Unionens strukturfonder har investerat i havsekonomin, i synnerhet Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och EHFF

  EHFVF
  . Nya investeringsverktyg som InvestEU måste

  skulle kunna
  använda för att matcha tillväxtpotentialen inom sektorn. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(9)

Europas havssektor sysselsätter över fem miljoner arbetstagare, vilket genererar nästan 500 miljarder EUR om året, och det finns potential att skapa många fler arbetstillfällen. Avkastningen från den globala havsekonomin uppskattas till idag till 1,3 biljoner EUR och detta kan komma att mer än fördubblas fram till 2030. Behovet att uppfylla koldioxidutsläppsmålen,
  i Parisavtalet innebär att minst 30 % av EU:s budget bör användas till klimatrelaterade åtgärder. Det är också nödvändigt att
  öka resurseffektiviteten och minska den

  miljöavtrycken från en
  blå ekonomins miljöavtryck

  ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser och som
  har varit
  och måste fortsätta att vara
  en betydande drivkraft bakom innovation i andra sektorer som marin utrustning, varvsindustrin, havsobservation, muddring, kustskydd och byggnadsarbeten längs kuster och till havs. Unionens strukturfonder har investerat i havsekonomin, i synnerhet Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och EHFF

  EHFVF
  . Nya investeringsverktyg som InvestEU måste

  skulle kunna
  använda för att matcha tillväxtpotentialen inom sektorn. [Ändr. 16]

| (9a) | Investeringsbeslut inom ramen för den blå ekonomin bör stödjas av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning för att undvika skadlig miljöpåverkan som äventyrar hållbarheten på lång sikt. När det inte finns tillräcklig information eller kunskap för att utvärdera investeringarnas miljöpåverkan, bör försiktighetsprincipen antas både inom den offentliga och privata sektorn, eftersom potentiellt skadliga åtgärder annars riskerar att genomföras. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(9a)

Investeringsbeslut inom ramen för den blå ekonomin bör stödjas av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning för att undvika skadlig miljöpåverkan som äventyrar hållbarheten på lång sikt. När det inte finns tillräcklig information eller kunskap för att utvärdera investeringarnas miljöpåverkan, bör försiktighetsprincipen antas både inom den offentliga och privata sektorn, eftersom potentiellt skadliga åtgärder annars riskerar att genomföras. [Ändr. 17]

| (10) | EHFF

  EHFVF
  bör grundas på fyra

  fem
  prioriteringar: att främja hållbart fiske och

  inbegripet
  bevarandet av marina biologiska resurser,
  att främja hållbart vattenbruk,
  att bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk

  fiskeri-
  och marknader

  vattenbruksmarknader och beredningssektorer
  som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet, att
  med beaktande av den ekologiska belastningsförmågan
  göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen

  välstånd och ekonomisk
  och
  social sammanhållning i kust- och inlandssamhällen,
  att stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. Uppfyllandet av dessa prioriteringar bör ske genom delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.
  [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(10)

EHFF

  EHFVF
  bör grundas på fyra

  fem
  prioriteringar: att främja hållbart fiske och

  inbegripet
  bevarandet av marina biologiska resurser,
  att främja hållbart vattenbruk,
  att bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk

  fiskeri-
  och marknader

  vattenbruksmarknader och beredningssektorer
  som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet, att
  med beaktande av den ekologiska belastningsförmågan
  göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen

  välstånd och ekonomisk
  och
  social sammanhållning i kust- och inlandssamhällen,
  att stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. Uppfyllandet av dessa prioriteringar bör ske genom delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.
  [Ändr. 18]

| (10a) | Prioriteringarna kan specificeras med särskilda unionsmål för att ytterligare klargöra vad fonden kan användas till och för att öka fondens effektivitet. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(10a)

Prioriteringarna kan specificeras med särskilda unionsmål för att ytterligare klargöra vad fonden kan användas till och för att öka fondens effektivitet. [Ändr. 19]

| (11) | EHFF

  EHFVF
  efter 2020 bör vara baserad på en förenklad struktur utan att åtgärder och detaljerade regler för stödberättigande definieras i förväg på unionsnivå, på ett alltför föreskrivande sätt. I stället bör breda stödområden beskrivas under varje prioritering. Medlemsstaterna bör sålunda utarbeta sitt respektive program där de anger de lämpligaste medlen för att uppnå prioriteringarna. En rad olika åtgärder som medlemsstaterna anger i programmen skulle kunna få stöd enligt de regler som fastställs i denna förordning och förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser], förutsatt att de omfattas av de stödområden

  prioriteringar
  som anges i denna förordning. Det är nödvändigt att fastställa en förteckning över icke stödberättigande verksamhet i syfte att undvika negativa effekter på bevarandet inom fisket, till exempel ett allmänt förbud mot investeringar som ökar fiskekapaciteten
  med vissa vederbörligen motiverade undantag
  . Det bör finnas stränga villkor om att investeringar och ersättningar för fiskeflottan måste vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(11)

EHFF

  EHFVF
  efter 2020 bör vara baserad på en förenklad struktur utan att åtgärder och detaljerade regler för stödberättigande definieras i förväg på unionsnivå, på ett alltför föreskrivande sätt. I stället bör breda stödområden beskrivas under varje prioritering. Medlemsstaterna bör sålunda utarbeta sitt respektive program där de anger de lämpligaste medlen för att uppnå prioriteringarna. En rad olika åtgärder som medlemsstaterna anger i programmen skulle kunna få stöd enligt de regler som fastställs i denna förordning och förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser], förutsatt att de omfattas av de stödområden

  prioriteringar
  som anges i denna förordning. Det är nödvändigt att fastställa en förteckning över icke stödberättigande verksamhet i syfte att undvika negativa effekter på bevarandet inom fisket, till exempel ett allmänt förbud mot investeringar som ökar fiskekapaciteten
  med vissa vederbörligen motiverade undantag
  . Det bör finnas stränga villkor om att investeringar och ersättningar för fiskeflottan måste vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål. [Ändr. 20]

| (12) | I Förenta nationernas agenda 2030 för hållbar utveckling identifieras bevarande och hållbar användning av haven som ett av 17 mål för hållbar utveckling (hållbarhetsmål nr 14). Unionen ställer sig helt bakom detta mål och dess förverkligande. På detta område har unionen åtagit sig att främja en hållbar blå ekonomi som
  utvecklas inom ekologiska gränser och som
  är förenlig med
  ett ekosystembaserat synsätt på
  den fysiska planeringen i kust- och havsområden
  , särskilt med beaktande av hur känsliga arter och livsmiljöer är för mänsklig verksamhet till havs
  , bevarandet av biologiska resurser och uppnåendet av god miljöstatus, samt att förbjuda vissa former av fiskesubventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske, avskaffa subventioner som bidrar till olagligt, orapporterat och oreglerat fiske
  (IUU)
  och avstå från att införa nya subventioner av det slaget. Detta bör vara resultatet av Världshandelsorganisationens förhandling om fiskesubventioner. Under Världshandelsorganisationens förhandlingar vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 och Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling (Rio+20) 2012 förband sig unionen vidare att avskaffa subventioner som bidrar till överkapacitet
  i fiskeflottan
  och överfiske.
  Unionens hållbara fiske och vattenbruk i havs- och sötvatten bidrar i hög grad till att FN:s mål för hållbar utveckling uppnås. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(12)

I Förenta nationernas agenda 2030 för hållbar utveckling identifieras bevarande och hållbar användning av haven som ett av 17 mål för hållbar utveckling (hållbarhetsmål nr 14). Unionen ställer sig helt bakom detta mål och dess förverkligande. På detta område har unionen åtagit sig att främja en hållbar blå ekonomi som
  utvecklas inom ekologiska gränser och som
  är förenlig med
  ett ekosystembaserat synsätt på
  den fysiska planeringen i kust- och havsområden
  , särskilt med beaktande av hur känsliga arter och livsmiljöer är för mänsklig verksamhet till havs
  , bevarandet av biologiska resurser och uppnåendet av god miljöstatus, samt att förbjuda vissa former av fiskesubventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske, avskaffa subventioner som bidrar till olagligt, orapporterat och oreglerat fiske
  (IUU)
  och avstå från att införa nya subventioner av det slaget. Detta bör vara resultatet av Världshandelsorganisationens förhandling om fiskesubventioner. Under Världshandelsorganisationens förhandlingar vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 och Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling (Rio+20) 2012 förband sig unionen vidare att avskaffa subventioner som bidrar till överkapacitet
  i fiskeflottan
  och överfiske.
  Unionens hållbara fiske och vattenbruk i havs- och sötvatten bidrar i hög grad till att FN:s mål för hållbar utveckling uppnås. [Ändr. 21]

| (12a) | EHFVF bör också bidra till FN:s andra mål för hållbar utveckling. I synnerhet beaktar denna förordning följande mål:








  — | Mål 1 – Utrota fattigdom: EHFVF kommer att bidra till att förbättra levnadsvillkoren för de mest ömtåliga kustsamhällena, särskilt de som är beroende av en fiskeresurs som hotas av överfiske, globala förändringar eller miljöproblem. |
| --- | --- | --- |

(12a)

EHFVF bör också bidra till FN:s andra mål för hållbar utveckling. I synnerhet beaktar denna förordning följande mål:

—

Mål 1 – Utrota fattigdom: EHFVF kommer att bidra till att förbättra levnadsvillkoren för de mest ömtåliga kustsamhällena, särskilt de som är beroende av en fiskeresurs som hotas av överfiske, globala förändringar eller miljöproblem.

| — | Mål 3 – Hälsa och välbefinnande: EHFVF kommer att bidra till att vid kusterna bekämpa vattenföroreningar som ger upphov till endemiska sjukdomar, och att säkerställa god kvalitet för livsmedel från fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

—

Mål 3 – Hälsa och välbefinnande: EHFVF kommer att bidra till att vid kusterna bekämpa vattenföroreningar som ger upphov till endemiska sjukdomar, och att säkerställa god kvalitet för livsmedel från fiske och vattenbruk.

| — | Mål 7 – Ren energi: EHFVF, i samverkan med Horisont Europa, kommer genom finansiering av den blå ekonomin att främja utvecklingen av förnybar marin energi och kommer att se till att denna utveckling är förenlig med skyddet av den marina miljön och bevarandet av fiskeresurserna. |
| --- | --- |

—

Mål 7 – Ren energi: EHFVF, i samverkan med Horisont Europa, kommer genom finansiering av den blå ekonomin att främja utvecklingen av förnybar marin energi och kommer att se till att denna utveckling är förenlig med skyddet av den marina miljön och bevarandet av fiskeresurserna.

| — | Mål 8 – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt: EHFVF i samverkan med ESF, kommer att bidra till utvecklingen av den blå ekonomin, vilket bidrar till ekonomisk tillväxt. EHFVF kommer också att se till att denna ekonomiska tillväxt blir en källa till anständiga arbetstillfällen i kustsamhällena. Dessutom kommer EHFVF att bidra till att förbättra fiskarnas arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Mål 8 – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt: EHFVF i samverkan med ESF, kommer att bidra till utvecklingen av den blå ekonomin, vilket bidrar till ekonomisk tillväxt. EHFVF kommer också att se till att denna ekonomiska tillväxt blir en källa till anständiga arbetstillfällen i kustsamhällena. Dessutom kommer EHFVF att bidra till att förbättra fiskarnas arbetsförhållanden.

| — | Mål 12 – Ansvarsfull produktion och konsumtion: EHFVF kommer att bidra till insatser för att komma närmare en ansvarsfull användning av naturresurser och begränsa slöseri med natur- och energiresurser. |
| --- | --- |

—

Mål 12 – Ansvarsfull produktion och konsumtion: EHFVF kommer att bidra till insatser för att komma närmare en ansvarsfull användning av naturresurser och begränsa slöseri med natur- och energiresurser.

| — | Mål 13 – Klimatåtgärder: EHFVF kommer att ge vägledning för budgeten för att bekämpa klimatförändringar. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

—

Mål 13 – Klimatåtgärder: EHFVF kommer att ge vägledning för budgeten för att bekämpa klimatförändringar. [Ändr. 22]

| (13) | För att spegla vikten av att bekämpa klimatförändringarna, i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör denna förordning bidra till att integrera klimatfrågor och till att uppnå det övergripande målet att 25 %

  30 %
  av utgifterna i unionsbudgeten ska stödja klimatmålen. Åtgärder enligt denna förordning väntas
  göra det möjligt för EHFVF att
  bidra till 30 % av EHFF:s totala finansieringsram

  att klimatmål uppnås, dock utan att inverka negativt på finansieringen av den gemensamma fiskeripolitiken,
  för klimatmål

  vilken finansieringen måste ses över i positiv riktning
  . Relevanta åtgärder
  , inklusive projekt som syftar till att skydda och återställa sjögräsängar och kustvåtmarker, som är stora kolsänkor,
  kommer att identifieras under utarbetandet och genomförandet av EHFF

  EHFVF
  och kommer att omprövas inom ramen för relevanta utvärderings- och översynsprocesser.▌ [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(13)

För att spegla vikten av att bekämpa klimatförändringarna, i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör denna förordning bidra till att integrera klimatfrågor och till att uppnå det övergripande målet att 25 %

  30 %
  av utgifterna i unionsbudgeten ska stödja klimatmålen. Åtgärder enligt denna förordning väntas
  göra det möjligt för EHFVF att
  bidra till 30 % av EHFF:s totala finansieringsram

  att klimatmål uppnås, dock utan att inverka negativt på finansieringen av den gemensamma fiskeripolitiken,
  för klimatmål

  vilken finansieringen måste ses över i positiv riktning
  . Relevanta åtgärder
  , inklusive projekt som syftar till att skydda och återställa sjögräsängar och kustvåtmarker, som är stora kolsänkor,
  kommer att identifieras under utarbetandet och genomförandet av EHFF

  EHFVF
  och kommer att omprövas inom ramen för relevanta utvärderings- och översynsprocesser.▌ [Ändr. 23]

| (14) | EHFF

  EHFVF
  bör bidra till att unionens miljömål uppnås
  med vederbörligt beaktande av den sociala sammanhållningen, inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och ramdirektivet om en marin strategi, och bör följa den europeiska miljöpolitiken, inklusive standarder för vattenkvalitet som garanterar kvaliteten på den marina miljön för att förbättra fiskets framtidsutsikter
  . Detta bidrag bör spåras genom tillämpning av unionens miljömarkörer och rapporteras regelbundet inom ramen för utvärderingar och årliga prestationsrapporter. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(14)

EHFF

  EHFVF
  bör bidra till att unionens miljömål uppnås
  med vederbörligt beaktande av den sociala sammanhållningen, inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och ramdirektivet om en marin strategi, och bör följa den europeiska miljöpolitiken, inklusive standarder för vattenkvalitet som garanterar kvaliteten på den marina miljön för att förbättra fiskets framtidsutsikter
  . Detta bidrag bör spåras genom tillämpning av unionens miljömarkörer och rapporteras regelbundet inom ramen för utvärderingar och årliga prestationsrapporter. [Ändr. 24]

| (15) | I enlighet med artikel 42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken) (8) bör unionens ekonomiska stöd genom EHFF

  EHFVF
  vara villkorat till att den gemensamma fiskeripolitikens regler
  och EU:s relevanta miljölagstiftning till fullo
  efterlevs.
  Ekonomiskt stöd från unionen bör endast beviljas de aktörer och medlemsstater som till fullo uppfyller relevanta rättsliga skyldigheter
  . Ansökningar från stödmottagare som inte uppfyller tillämpliga krav enligt den gemensamma fiskeripolitiken bör inte kunna godtas. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken) (8) bör unionens ekonomiska stöd genom EHFF

  EHFVF
  vara villkorat till att den gemensamma fiskeripolitikens regler
  och EU:s relevanta miljölagstiftning till fullo
  efterlevs.
  Ekonomiskt stöd från unionen bör endast beviljas de aktörer och medlemsstater som till fullo uppfyller relevanta rättsliga skyldigheter
  . Ansökningar från stödmottagare som inte uppfyller tillämpliga krav enligt den gemensamma fiskeripolitiken bör inte kunna godtas. [Ändr. 25]

| (16) | För att tillgodose de specifika villkor för den gemensamma fiskeripolitiken som avses i förordning (EU) nr 1380/2013 och bidra till att den gemensamma fiskeripolitikens regler följs
  till fullo
  bör det fastställas bestämmelser som kompletterar reglerna om avbrott, innehållande och finansiella korrigeringar enligt förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Om en medlemsstat eller en stödmottagare inte fullgör sina åtaganden enligt den gemensamma fiskeripolitiken eller om kommissionen har uppgifter som tyder på

  bevisar
  sådan bristande efterlevnad bör kommissionen tillåtas att, som en försiktighetsåtgärd,

  tillfälligt
  avbryta betalningsfristerna. Utöver denna möjlighet till avbrott av betalningsfristerna och för att motverka att belopp betalas ut för icke-stödberättigande ändamål bör kommissionen tillåtas att tillfälligt ställa in utbetalningar och besluta om finansiella korrigeringar vid allvarliga fall av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler från en medlemsstats sida. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(16)

För att tillgodose de specifika villkor för den gemensamma fiskeripolitiken som avses i förordning (EU) nr 1380/2013 och bidra till att den gemensamma fiskeripolitikens regler följs
  till fullo
  bör det fastställas bestämmelser som kompletterar reglerna om avbrott, innehållande och finansiella korrigeringar enligt förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Om en medlemsstat eller en stödmottagare inte fullgör sina åtaganden enligt den gemensamma fiskeripolitiken eller om kommissionen har uppgifter som tyder på

  bevisar
  sådan bristande efterlevnad bör kommissionen tillåtas att, som en försiktighetsåtgärd,

  tillfälligt
  avbryta betalningsfristerna. Utöver denna möjlighet till avbrott av betalningsfristerna och för att motverka att belopp betalas ut för icke-stödberättigande ändamål bör kommissionen tillåtas att tillfälligt ställa in utbetalningar och besluta om finansiella korrigeringar vid allvarliga fall av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler från en medlemsstats sida. [Ändr. 26]

| (17) | Mycket

  Steg
  har under de senaste åren uppnåtts genom den gemensamma fiskeripolitiken när det gäller

  tagits i riktning mot
  att återföra bestånden till sunda nivåer, öka lönsamheten för unionens fiskerinäring och bevara de marina ekosystemen. Dock återstår stora utmaningar innan den gemensamma fiskeripolitikens socioekonomiska mål och miljömål kan uppnås
  helt, bland annat den rättsliga skyldigheten att återställa och bevara alla fiskbeståndspopulationer över biomassanivåer som kan ge maximalt hållbart uttag
  . Detta kräver fortsatt stöd efter 2020, bland annat i havsområden där framstegen har gått långsammare
  , särskilt i de mest isolerade områdena, såsom de yttersta randområdena
  . [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(17)

Mycket

  Steg
  har under de senaste åren uppnåtts genom den gemensamma fiskeripolitiken när det gäller

  tagits i riktning mot
  att återföra bestånden till sunda nivåer, öka lönsamheten för unionens fiskerinäring och bevara de marina ekosystemen. Dock återstår stora utmaningar innan den gemensamma fiskeripolitikens socioekonomiska mål och miljömål kan uppnås
  helt, bland annat den rättsliga skyldigheten att återställa och bevara alla fiskbeståndspopulationer över biomassanivåer som kan ge maximalt hållbart uttag
  . Detta kräver fortsatt stöd efter 2020, bland annat i havsområden där framstegen har gått långsammare
  , särskilt i de mest isolerade områdena, såsom de yttersta randområdena
  . [Ändr. 27]

| (17a) | I artikel 13 i EU-fördraget föreskrivs att vid utformning och genomförande av bland annat unionens fiskeripolitik ska unionen och medlemsstaterna fullt ut ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, samtidigt som unionen och medlemsstaterna ska respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv.” [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(17a)

I artikel 13 i EU-fördraget föreskrivs att vid utformning och genomförande av bland annat unionens fiskeripolitik ska unionen och medlemsstaterna fullt ut ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, samtidigt som unionen och medlemsstaterna ska respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv.” [Ändr. 2]

| (18) | Fisket är avgörande för försörjningen och kulturarvet i många kustsamhällen

  kust- och ösamhällen
  i unionen, särskilt där det småskaliga kustfisket spelar en viktig roll
  , såsom i de yttersta randområdena
  . Med en genomsnittsålder över 50 i många fiskesamhällen förblir generationsskifte och diversifiering av verksamheten en utmaning
  inom fiskerisektorn
  en utmaning.
  Det är följaktligen viktigt att EHFVF stöder fiskerisektorns attraktivitet genom att säkerställa yrkesutbildning och möjligheter för ungdomar att arbeta inom fisket
  . [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(18)

Fisket är avgörande för försörjningen och kulturarvet i många kustsamhällen

  kust- och ösamhällen
  i unionen, särskilt där det småskaliga kustfisket spelar en viktig roll
  , såsom i de yttersta randområdena
  . Med en genomsnittsålder över 50 i många fiskesamhällen förblir generationsskifte och diversifiering av verksamheten en utmaning
  inom fiskerisektorn
  en utmaning.
  Det är följaktligen viktigt att EHFVF stöder fiskerisektorns attraktivitet genom att säkerställa yrkesutbildning och möjligheter för ungdomar att arbeta inom fisket
  . [Ändr. 28]

| (18a) | Det blir lättare att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken om man inför mekanismer för gemensam förvaltning inom yrkes- och fritidsfiske samt vattenbruk, där intressenter från bland annat myndigheter, fiske- och vattenbrukssektorn, forskningsvärlden och civilsamhället deltar direkt, och som fungerar på grundval av en rättvis fördelning av ansvar för beslutsfattandet samt en flexibel förvaltning som bygger på kunskap, information och närhet. EHFVF bör stödja genomförandet av dessa mekanismer på lokal nivå. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(18a)

Det blir lättare att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken om man inför mekanismer för gemensam förvaltning inom yrkes- och fritidsfiske samt vattenbruk, där intressenter från bland annat myndigheter, fiske- och vattenbrukssektorn, forskningsvärlden och civilsamhället deltar direkt, och som fungerar på grundval av en rättvis fördelning av ansvar för beslutsfattandet samt en flexibel förvaltning som bygger på kunskap, information och närhet. EHFVF bör stödja genomförandet av dessa mekanismer på lokal nivå. [Ändr. 29]

| (19) | EHFF

  EHFVF
  bör inriktas på den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmålen
  uppnås
  , enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013. Stödet bör säkerställa att fiskeverksamheten är miljömässigt hållbar på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om

  i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013, som kommer att bidra till
  att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt
  till
  att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen

  trygga tillgången på sunda livsmedel och samtidigt säkerställa rättvisa arbetsvillkor. I det avseendet bör små öar som inte är kustnära och som är beroende av fiske särskilt beaktas och stödjas så att deras överlevnad och utveckling säkras
  . [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(19)

EHFF

  EHFVF
  bör inriktas på den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmålen
  uppnås
  , enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013. Stödet bör säkerställa att fiskeverksamheten är miljömässigt hållbar på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om

  i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013, som kommer att bidra till
  att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt
  till
  att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen

  trygga tillgången på sunda livsmedel och samtidigt säkerställa rättvisa arbetsvillkor. I det avseendet bör små öar som inte är kustnära och som är beroende av fiske särskilt beaktas och stödjas så att deras överlevnad och utveckling säkras
  . [Ändr. 30]

| (20) | Stödet från EHFF

  EHFVF
  bör inriktas på att uppnå och

  bidra till uppfyllandet i rätt tid av de rättsliga skyldigheterna att
  upprätthålla hållbart fiske baserat på

  alla fiskbeståndspopulationer över biomassanivåer som kan ge
  maximal hållbar avkastning (MSY) och att minska fiskeverksamhetens

  och om möjligt eliminera icke-hållbara och skadliga fiskeverksamheters
  negativa påverkan på de marina ekosystemen. Detta stöd bör omfatta innovation och investeringar i skonsamma, klimattåliga och koldioxidsnåla metoder och tekniska lösningar inom fisket
  samt tekniska lösningar som syftar till selektivt fiske
  . [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(20)

Stödet från EHFF

  EHFVF
  bör inriktas på att uppnå och

  bidra till uppfyllandet i rätt tid av de rättsliga skyldigheterna att
  upprätthålla hållbart fiske baserat på

  alla fiskbeståndspopulationer över biomassanivåer som kan ge
  maximal hållbar avkastning (MSY) och att minska fiskeverksamhetens

  och om möjligt eliminera icke-hållbara och skadliga fiskeverksamheters
  negativa påverkan på de marina ekosystemen. Detta stöd bör omfatta innovation och investeringar i skonsamma, klimattåliga och koldioxidsnåla metoder och tekniska lösningar inom fisket
  samt tekniska lösningar som syftar till selektivt fiske
  . [Ändr. 31]

| (21) | Landningsskyldigheten är en
  rättslig skyldighet och en
  av den gemensamma fiskeripolitikens största utmaningar. Den har medfört
  dels ett slut på det miljömässigt oacceptabla bruket att kasta fisk över bord, dels
  betydande
  och viktiga
  ändringar av fiskemetoderna, ibland med betydande ekonomiska kostnader för sektorn. Det

  Medlemsstaterna
  bör därför vara möjligt

  använda EHFVF
  för EHFF att stödja innovation och investeringar som bidrar till genomförandet

  ett fullständigt genomförande
  av landningsskyldigheten
  i rätt tid
  , med en högre stödnivå än den som gäller för andra insatser, såsom investeringar i selektiva fiskeredskap
  samt i tids- och rumsbestämda selektivitetsåtgärder
  , i förbättringar av hamninfrastruktur och i saluföring av oönskade fångster. Fonden bör även bevilja en maximal stödnivå på 100 % för utformning, utveckling, övervakning, utvärdering och förvaltning av transparenta system för utbyte av fiskemöjligheter mellan medlemsstater (s.k. kvotbyten) för att mildra effekten av fenomenet med begränsande arter (s.k. choke species) som orsakas av landningsskyldigheten. [Ändr. 279] |
| --- | --- |

(21)

Landningsskyldigheten är en
  rättslig skyldighet och en
  av den gemensamma fiskeripolitikens största utmaningar. Den har medfört
  dels ett slut på det miljömässigt oacceptabla bruket att kasta fisk över bord, dels
  betydande
  och viktiga
  ändringar av fiskemetoderna, ibland med betydande ekonomiska kostnader för sektorn. Det

  Medlemsstaterna
  bör därför vara möjligt

  använda EHFVF
  för EHFF att stödja innovation och investeringar som bidrar till genomförandet

  ett fullständigt genomförande
  av landningsskyldigheten
  i rätt tid
  , med en högre stödnivå än den som gäller för andra insatser, såsom investeringar i selektiva fiskeredskap
  samt i tids- och rumsbestämda selektivitetsåtgärder
  , i förbättringar av hamninfrastruktur och i saluföring av oönskade fångster. Fonden bör även bevilja en maximal stödnivå på 100 % för utformning, utveckling, övervakning, utvärdering och förvaltning av transparenta system för utbyte av fiskemöjligheter mellan medlemsstater (s.k. kvotbyten) för att mildra effekten av fenomenet med begränsande arter (s.k. choke species) som orsakas av landningsskyldigheten. [Ändr. 279]

| (21a) | Landningsskyldigheten bör övervakas likadant på alla fiskefartyg, såväl stora som små, i alla medlemsstater. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(21a)

Landningsskyldigheten bör övervakas likadant på alla fiskefartyg, såväl stora som små, i alla medlemsstater. [Ändr. 33]

| (22) | Det bör vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja innovation och investeringar ombord på fiskefartyg i syfte att förbättra hälso-, säkerhets- och arbetsförhållandena,
  miljöskyddet,
  energieffektiviteten
  , djurskyddet
  och fångsternas kvalitet
  och att stödja särskilda hälsofrågor
  . Sådant stöd bör dock inte leda till en ökning av

  risk för att
  fiskekapaciteten eller förmågan att spåra upp fisk och bör inte beviljas endast på grundval av att villkor som är obligatoriska enligt unionsrätten eller nationell rätt har uppfyllts. I en struktur utan föreskrivande åtgärder bör det vara upp till medlemsstaterna att fastställa de exakta reglerna för stödberättigande för sådana investeringar
  och sådant stöd
  . När det gäller hälsa, säkerhet och arbetsförhållanden ombord på fiskefartygen bör en högre stödnivå än vad som gäller för andra insatser att tillåtas. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(22)

Det bör vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja innovation och investeringar ombord på fiskefartyg i syfte att förbättra hälso-, säkerhets- och arbetsförhållandena,
  miljöskyddet,
  energieffektiviteten
  , djurskyddet
  och fångsternas kvalitet
  och att stödja särskilda hälsofrågor
  . Sådant stöd bör dock inte leda till en ökning av

  risk för att
  fiskekapaciteten eller förmågan att spåra upp fisk och bör inte beviljas endast på grundval av att villkor som är obligatoriska enligt unionsrätten eller nationell rätt har uppfyllts. I en struktur utan föreskrivande åtgärder bör det vara upp till medlemsstaterna att fastställa de exakta reglerna för stödberättigande för sådana investeringar
  och sådant stöd
  . När det gäller hälsa, säkerhet och arbetsförhållanden ombord på fiskefartygen bör en högre stödnivå än vad som gäller för andra insatser att tillåtas. [Ändr. 34]

| (23) | Fiskerikontrollen är ytterst viktig för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. Därför bör EHFF

  EHFVF
  , inom ramen för delad förvaltning, stödja utvecklingen och genomförandet av unionens system för fiskerikontroll enligt vad som anges i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (nedan kallad kontrollförordningen) (9). Vissa skyldigheter som föreskrivs i översynen av kontrollförordningen motiverar ett särskilt stöd från EHFF

  EHFVF
  , t.ex. obligatoriska spårningssystem och elektroniska rapporteringssystem för fartyg när det gäller fiskefartyg inom det småskaliga kustfisket, obligatoriska elektroniska fjärrövervakningssystem och obligatorisk kontinuerlig övervakning och registrering framdrivningsmotorns effekt. Vidare skulle medlemsstaternas investeringar i kontrolltillgångar även kunna användas inom sjöövervakning och samarbete om kustbevakningsuppgifter |
| --- | --- |

(23)

Fiskerikontrollen är ytterst viktig för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. Därför bör EHFF

  EHFVF
  , inom ramen för delad förvaltning, stödja utvecklingen och genomförandet av unionens system för fiskerikontroll enligt vad som anges i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (nedan kallad kontrollförordningen) (9). Vissa skyldigheter som föreskrivs i översynen av kontrollförordningen motiverar ett särskilt stöd från EHFF

  EHFVF
  , t.ex. obligatoriska spårningssystem och elektroniska rapporteringssystem för fartyg när det gäller fiskefartyg inom det småskaliga kustfisket, obligatoriska elektroniska fjärrövervakningssystem och obligatorisk kontinuerlig övervakning och registrering framdrivningsmotorns effekt. Vidare skulle medlemsstaternas investeringar i kontrolltillgångar även kunna användas inom sjöövervakning och samarbete om kustbevakningsuppgifter

| (24) | Hur framgångsrik den gemensamma fiskeripolitiken blir beror på tillgången till vetenskapliga utlåtanden om fiskeriförvaltningen, och därmed på tillgången till fiskeridata. Mot bakgrund av de utmaningar och de kostnader som det innebär att erhålla tillförlitliga och fullständiga data är det nödvändigt att stödja medlemsstataternas åtgärder för att samla in och, behandla
  och utyta
  data i linje med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 (nedan kallad förordningen om datainsamlingsramen) (10) och bidra till att ta fram bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Detta stöd bör möjliggöra samverkanseffekter med insamling och, behandling
  och utbyte
  av andra typer av marina data
  , inklusive data om fritidsfiske. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(24)

Hur framgångsrik den gemensamma fiskeripolitiken blir beror på tillgången till vetenskapliga utlåtanden om fiskeriförvaltningen, och därmed på tillgången till fiskeridata. Mot bakgrund av de utmaningar och de kostnader som det innebär att erhålla tillförlitliga och fullständiga data är det nödvändigt att stödja medlemsstataternas åtgärder för att samla in och, behandla
  och utyta
  data i linje med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 (nedan kallad förordningen om datainsamlingsramen) (10) och bidra till att ta fram bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Detta stöd bör möjliggöra samverkanseffekter med insamling och, behandling
  och utbyte
  av andra typer av marina data
  , inklusive data om fritidsfiske. [Ändr. 35]

| (25) | EHFF

  EHFVF
  bör stödja en effektiv och kunskapsbaserad tillämpning och styrning av den gemensamma fiskeripolitiken inom ramen för direkt och indirekt förvaltning genom tillhandahållandet av vetenskapliga utlåtanden, utvecklingen och genomförandet av unionens system för fiskerikontroll, de rådgivande nämndernas funktion och frivilliga bidrag till internationella organisationer
  , samt bättre åtaganden av unionen inom internationell världshavsförvaltning
  . [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(25)

EHFF

  EHFVF
  bör stödja en effektiv och kunskapsbaserad tillämpning och styrning av den gemensamma fiskeripolitiken inom ramen för direkt och indirekt förvaltning genom tillhandahållandet av vetenskapliga utlåtanden, utvecklingen och genomförandet av unionens system för fiskerikontroll, de rådgivande nämndernas funktion och frivilliga bidrag till internationella organisationer
  , samt bättre åtaganden av unionen inom internationell världshavsförvaltning
  . [Ändr. 36]

| (26) | Med tanke på de utmaningar som ligger i att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål, bör det vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja åtgärder för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor. I detta sammanhang förblir det ibland nödvändigt att bevilja stöd för anpassning av flottan med avseende på vissa flottsegment och havsområden. Sådant stöd bör vara strängt inriktat på bevarande och hållbart nyttjande av marina biologiska resurser och syfta till att uppnå balans mellan fiskekapaciteten och de tillgängliga fiskemöjligheterna. Därför bör EHFF

  EHFVF
  ha möjlighet att stödja definitivt upphörande med fiskeverksamhet i flottsegment där fiskekapaciteten inte balanseras med de tillgängliga fiskemöjligheterna. Sådant stöd bör vara ett verktyg i handlingsplanerna för anpassning av flottsegment med konstaterad strukturell överkapacitet, enligt föreskrifterna i artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, och bör genomföras antingen genom skrotning av fiskefartyget eller genom avveckling och ombyggnad för annan verksamhet än kommersiellt fiske. När ombyggnad för annan verksamhet skulle leda till att fritidsfiskets belastning på de marina ekosystemen ökar bör stöd endast beviljas om det är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken och målen i de berörda fleråriga planerna. För att säkerställa enhetlighet i den strukturella anpassningen av flottan till bevarandemålen, bör stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamheten vara strängt knutet till vissa villkor och kopplat till visade resultat. Det bör därför genomföras endast genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] Under denna mekanism bör medlemsstaterna inte få ersättning från kommissionen för definitivt upphörande med verksamheten på grundval av kostnader som faktiskt uppstått, utan på grundval av att de har uppfyllt villkoren och uppnått resultat. Kommissionen bör därför fastställa dessa villkor i en delegerad akt, och villkoren bör kopplas till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål.
  [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(26)

Med tanke på de utmaningar som ligger i att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål, bör det vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja åtgärder för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor. I detta sammanhang förblir det ibland nödvändigt att bevilja stöd för anpassning av flottan med avseende på vissa flottsegment och havsområden. Sådant stöd bör vara strängt inriktat på bevarande och hållbart nyttjande av marina biologiska resurser och syfta till att uppnå balans mellan fiskekapaciteten och de tillgängliga fiskemöjligheterna. Därför bör EHFF

  EHFVF
  ha möjlighet att stödja definitivt upphörande med fiskeverksamhet i flottsegment där fiskekapaciteten inte balanseras med de tillgängliga fiskemöjligheterna. Sådant stöd bör vara ett verktyg i handlingsplanerna för anpassning av flottsegment med konstaterad strukturell överkapacitet, enligt föreskrifterna i artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, och bör genomföras antingen genom skrotning av fiskefartyget eller genom avveckling och ombyggnad för annan verksamhet än kommersiellt fiske. När ombyggnad för annan verksamhet skulle leda till att fritidsfiskets belastning på de marina ekosystemen ökar bör stöd endast beviljas om det är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken och målen i de berörda fleråriga planerna. För att säkerställa enhetlighet i den strukturella anpassningen av flottan till bevarandemålen, bör stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamheten vara strängt knutet till vissa villkor och kopplat till visade resultat. Det bör därför genomföras endast genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] Under denna mekanism bör medlemsstaterna inte få ersättning från kommissionen för definitivt upphörande med verksamheten på grundval av kostnader som faktiskt uppstått, utan på grundval av att de har uppfyllt villkoren och uppnått resultat. Kommissionen bör därför fastställa dessa villkor i en delegerad akt, och villkoren bör kopplas till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål.
  [Ändr. 37]

| (26a) | I syfte att införa ett hållbart, miljövänligt fiske som möjliggör en minskning av trycket på fiskeresurserna bör EHFVF stödja modernisering av fartyg, så att de blir mindre energiintensiva enheter, också inom segment där det råder obalans, antingen genom bidrag eller via finansieringsinstrument. Dessutom bör det vara möjligt att ge EHFVF -stöd för att unga fiskare ska kunna förvärva sina arbetsredskap, inbegripet fartyg på mer än 12 m, med undantag för segment där det råder obalans. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(26a)

I syfte att införa ett hållbart, miljövänligt fiske som möjliggör en minskning av trycket på fiskeresurserna bör EHFVF stödja modernisering av fartyg, så att de blir mindre energiintensiva enheter, också inom segment där det råder obalans, antingen genom bidrag eller via finansieringsinstrument. Dessutom bör det vara möjligt att ge EHFVF -stöd för att unga fiskare ska kunna förvärva sina arbetsredskap, inbegripet fartyg på mer än 12 m, med undantag för segment där det råder obalans. [Ändr. 38]

| (26b) | Eftersom fiskehamnar, landningsplatser, skyddshamnar och auktionshallar är mycket viktiga för att säkerställa de landade produkternas kvalitet, liksom säkerhet och arbetsförhållande, bör EHFVF prioritera stöd till modernisering av hamninfrastruktur, framför allt vad gäller saluföring av fiskeriprodukter, i syfte att optimera de landade produkternas mervärde. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(26b)

Eftersom fiskehamnar, landningsplatser, skyddshamnar och auktionshallar är mycket viktiga för att säkerställa de landade produkternas kvalitet, liksom säkerhet och arbetsförhållande, bör EHFVF prioritera stöd till modernisering av hamninfrastruktur, framför allt vad gäller saluföring av fiskeriprodukter, i syfte att optimera de landade produkternas mervärde. [Ändr. 39]

| (27) | Mot bakgrund av en hög grad av oförutsägbarhet inom fiskeverksamheten kan exceptionella omständigheter

  tillfälligt upphörande
  orsaka stora förluster för fiskare. För att mildra dessa konsekvenser, bör EHHF

  EHFVF
  ha möjlighet att ge stöd till en ersättning för exceptionellt

  tillfälligt
  upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av genomförandet av vissa bevarandeåtgärder (t.ex. fleråriga planer, mål för bevarande och hållbart nyttjande av bestånd, åtgärder för att anpassa fartygens fiskekapacitet till tillgängliga fiskemöjligheter och tekniska åtgärder), av genomförande av nödåtgärder, av avbrytande, på grund av force majeure, av tillämpningen
  eller icke-förnyandet
  av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske, av en naturkatastrof eller av en miljöincident
  , inbegripet stängning av fiske av sanitära skäl eller onormalt hög dödlighet för fiskeresurser, olyckor till havs i samband med fiskeverksamhet och negativa klimathändelser
  . Stöd bör endast beviljas om konsekvenserna av dessa omständigheter blir betydande för yrkesfiskare, dvs. om det berörda fartygets kommersiella verksamhet avbryts under minst 90 på varandra följande

  120
  dagar och om de ekonomiska förlusterna till

  i
  följd av upphörandet under en angiven tidsperiod uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årliga omsättning

  de senaste två åren
  . Särdragen inom ålfisket bör beaktas i villkoren för beviljandet av sådant stöd. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av en hög grad av oförutsägbarhet inom fiskeverksamheten kan exceptionella omständigheter

  tillfälligt upphörande
  orsaka stora förluster för fiskare. För att mildra dessa konsekvenser, bör EHHF

  EHFVF
  ha möjlighet att ge stöd till en ersättning för exceptionellt

  tillfälligt
  upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av genomförandet av vissa bevarandeåtgärder (t.ex. fleråriga planer, mål för bevarande och hållbart nyttjande av bestånd, åtgärder för att anpassa fartygens fiskekapacitet till tillgängliga fiskemöjligheter och tekniska åtgärder), av genomförande av nödåtgärder, av avbrytande, på grund av force majeure, av tillämpningen
  eller icke-förnyandet
  av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske, av en naturkatastrof eller av en miljöincident
  , inbegripet stängning av fiske av sanitära skäl eller onormalt hög dödlighet för fiskeresurser, olyckor till havs i samband med fiskeverksamhet och negativa klimathändelser
  . Stöd bör endast beviljas om konsekvenserna av dessa omständigheter blir betydande för yrkesfiskare, dvs. om det berörda fartygets kommersiella verksamhet avbryts under minst 90 på varandra följande

  120
  dagar och om de ekonomiska förlusterna till

  i
  följd av upphörandet under en angiven tidsperiod uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årliga omsättning

  de senaste två åren
  . Särdragen inom ålfisket bör beaktas i villkoren för beviljandet av sådant stöd. [Ändr. 40]

| (27a) | Fiskare och vattenbrukare i havs- och sötvatten bör kunna erhålla stöd från EHFVF vid kris på fiske- och vattenbruksmarknaderna, naturkatastrofer eller miljöolyckor. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(27a)

Fiskare och vattenbrukare i havs- och sötvatten bör kunna erhålla stöd från EHFVF vid kris på fiske- och vattenbruksmarknaderna, naturkatastrofer eller miljöolyckor. [Ändr. 41]

| (27b) | För att bidra till en gynnsam utveckling av bestånden och för att upprätthålla fiskeverksamheten under perioder då inget förbud råder bör EHFVF kunna stödja genomförandet av biologiska återhämtningsperioder, förutsatt att sådana perioder, när de genomförs vid vissa kritiska faser av arternas livscykel, är nödvändiga för ett hållbart utnyttjande av fiskresurserna. [Ändr. 306] |
| --- | --- |

(27b)

För att bidra till en gynnsam utveckling av bestånden och för att upprätthålla fiskeverksamheten under perioder då inget förbud råder bör EHFVF kunna stödja genomförandet av biologiska återhämtningsperioder, förutsatt att sådana perioder, när de genomförs vid vissa kritiska faser av arternas livscykel, är nödvändiga för ett hållbart utnyttjande av fiskresurserna. [Ändr. 306]

| (27c) | Europaparlamentet understryker det trängande behovet av att omedelbart stödja inrättandet av en lönekompensationsfond som täcker de perioder som omfattas av fiskeförbud, och att dessa perioder räknas som aktiv tjänst vid beräkning av pensioner och övriga socialförsäkringsgrundade rättigheter. Europaparlamentet förordar även införandet av en minimilön, som ska fastställas i enlighet med lokal praxis, förhandlingar och kollektivavtal. [Ändr. 307] |
| --- | --- |

(27c)

Europaparlamentet understryker det trängande behovet av att omedelbart stödja inrättandet av en lönekompensationsfond som täcker de perioder som omfattas av fiskeförbud, och att dessa perioder räknas som aktiv tjänst vid beräkning av pensioner och övriga socialförsäkringsgrundade rättigheter. Europaparlamentet förordar även införandet av en minimilön, som ska fastställas i enlighet med lokal praxis, förhandlingar och kollektivavtal. [Ändr. 307]

| (28) | Det småskaliga kustfisket bedrivs av fiskefartyg under 12 meter, som inte använder släpredskap. Denna sektor står för nästan 75 % av alla fiskefartyg som är registrerade i unionen och nästan hälften av all sysselsättning inom fiskersektorn. Aktörer inom det småskaliga kustfisket är särskilt beroende av sunda fiskbestånd som huvudsaklig inkomstkälla. EHFF

  EHFVF
  bör därför ge dem en förmånsbehandling genom en stödnivå på 100 %, inklusive för insatser som avser kontroll och tillsyn, så att de uppmuntras att använda hållbara fiskemetoder
  i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken
  . Vissa stödområden bör dessutom reserveras för småskaligt fiske i flottsegment där

  eftersom det är nödvändigt att säkerställa att
  fiskekapaciteten balanseras med tillgängliga fiskemöjligheter, t.ex. stöd för förvärv
  , renovering och ombyggnad
  av ett begagnat fartyg och för ersättning av fartygets huvudmotor eller för modernisering
  samt för unga fiskare
  . Vidare bör medlemsstaterna inkludera en handlingsplan för småskaligt kustfiske i sitt program. Handlingsplanen bör övervakas med stöd av indikatorer, för vilka delmål och mål bör fastställas. [Ändr. 42 och 308] |
| --- | --- |

(28)

Det småskaliga kustfisket bedrivs av fiskefartyg under 12 meter, som inte använder släpredskap. Denna sektor står för nästan 75 % av alla fiskefartyg som är registrerade i unionen och nästan hälften av all sysselsättning inom fiskersektorn. Aktörer inom det småskaliga kustfisket är särskilt beroende av sunda fiskbestånd som huvudsaklig inkomstkälla. EHFF

  EHFVF
  bör därför ge dem en förmånsbehandling genom en stödnivå på 100 %, inklusive för insatser som avser kontroll och tillsyn, så att de uppmuntras att använda hållbara fiskemetoder
  i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken
  . Vissa stödområden bör dessutom reserveras för småskaligt fiske i flottsegment där

  eftersom det är nödvändigt att säkerställa att
  fiskekapaciteten balanseras med tillgängliga fiskemöjligheter, t.ex. stöd för förvärv
  , renovering och ombyggnad
  av ett begagnat fartyg och för ersättning av fartygets huvudmotor eller för modernisering
  samt för unga fiskare
  . Vidare bör medlemsstaterna inkludera en handlingsplan för småskaligt kustfiske i sitt program. Handlingsplanen bör övervakas med stöd av indikatorer, för vilka delmål och mål bör fastställas. [Ändr. 42 och 308]

| (29) | Såsom beskrivs i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken, med rubriken

  Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden
   (11)
  , står De yttersta randområdena
  står
  inför särskilda utmaningar som hänger samman med deras avlägsna belägenhet, topografi och klimat, såsom anges i artikel 349 i fördraget, men de har även särskilda tillgångar på vilka det går att bygga en hållbar blå ekonomi. För varje enskilt yttersta randområde bör därför en handlingsplan för utveckling inom hållbara blå sektorer, inklusive hållbart nyttjande av fiske och vattenbruk, fogas till den berörda medlemsstatens program, och ett ekonomiskt anslag bör avsättas för stöd till genomförandet av dessa handlingsplaner.
  För att vissa fiskeriprodukter och vattenbruksprodukter från de yttersta randområdena ska kunna behålla sin konkurrenskraft jämfört med liknande produkter från andra regioner i unionen, införde unionen 1992 åtgärder för att kompensera för de anknutna extrakostnaderna inom fiskerisektorn. Åtgärderna för 2014–2020 fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014
   (12). Det bör vara möjligt

  är nödvändigt att fortsätta att bevilja stöd för att kompensera de extra kostnaderna
  för EHFF

  fisket efter samt odlingen, bearbetningen och saluföringen av vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter från unionens yttersta randområden, så
  att stödja en ersättning för

  kompensationen bidrar till att aktörerna från dessa regioner behåller sin ekonomiska livskraft. Med tanke på de olika saluföringsvillkor som råder i de yttersta randområdena, samt variationerna när det gäller fångster, bestånd och marknadsefterfrågan, bör man överlåta åt
  de extrakostnader

  berörda medlemsstaterna att fastställa vilka fiskeriprodukter
  som ofta uppstår

  ska berättiga till kompensation, de respektive maximikvantiteterna
  för de yttre randområdena på grund

  dessa produkter samt

  av deras belägenhet och ökaraktär de
  olika kompensationsbeloppen inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat. Medlemsstaterna bör ges tillåtelse att, inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat, differentiera kvantiteterna av berörda fiskeriprodukter och förteckningen över dessa samt kompensationsbeloppet. De bör också ha rätt att anpassa sina kompensationsplaner, om detta motiveras av förändrade villkor. Medlemsstaterna bör fastställa kompensationsbeloppet till en nivå som på ett lämpligt sätt väger upp de extra kostnader som uppstår till följd av de särskilda nackdelar som präglar de yttersta randområdena. För att undvika överkompensation bör det beloppet stå i proportion till de extra kostnader som stödet kompenserar för.

  Det bör fastställas en övre gräns För detta stöd uttryckt som en procentsats

  ändamål bör även andra typer
  av det totala ekonomiska anslaget

  offentliga åtgärder som påverkar de extra kostnadernas storlek beaktas vid fastställandet av beloppet
  . Dessutom bör en högre stödnivå än dem som gäller för andra insatser tillämpas i de yttersta randområdena. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(29)

Såsom beskrivs i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken, med rubriken

  Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden
   (11)
  , står De yttersta randområdena
  står
  inför särskilda utmaningar som hänger samman med deras avlägsna belägenhet, topografi och klimat, såsom anges i artikel 349 i fördraget, men de har även särskilda tillgångar på vilka det går att bygga en hållbar blå ekonomi. För varje enskilt yttersta randområde bör därför en handlingsplan för utveckling inom hållbara blå sektorer, inklusive hållbart nyttjande av fiske och vattenbruk, fogas till den berörda medlemsstatens program, och ett ekonomiskt anslag bör avsättas för stöd till genomförandet av dessa handlingsplaner.
  För att vissa fiskeriprodukter och vattenbruksprodukter från de yttersta randområdena ska kunna behålla sin konkurrenskraft jämfört med liknande produkter från andra regioner i unionen, införde unionen 1992 åtgärder för att kompensera för de anknutna extrakostnaderna inom fiskerisektorn. Åtgärderna för 2014–2020 fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014
   (12). Det bör vara möjligt

  är nödvändigt att fortsätta att bevilja stöd för att kompensera de extra kostnaderna
  för EHFF

  fisket efter samt odlingen, bearbetningen och saluföringen av vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter från unionens yttersta randområden, så
  att stödja en ersättning för

  kompensationen bidrar till att aktörerna från dessa regioner behåller sin ekonomiska livskraft. Med tanke på de olika saluföringsvillkor som råder i de yttersta randområdena, samt variationerna när det gäller fångster, bestånd och marknadsefterfrågan, bör man överlåta åt
  de extrakostnader

  berörda medlemsstaterna att fastställa vilka fiskeriprodukter
  som ofta uppstår

  ska berättiga till kompensation, de respektive maximikvantiteterna
  för de yttre randområdena på grund

  dessa produkter samt

  av deras belägenhet och ökaraktär de
  olika kompensationsbeloppen inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat. Medlemsstaterna bör ges tillåtelse att, inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat, differentiera kvantiteterna av berörda fiskeriprodukter och förteckningen över dessa samt kompensationsbeloppet. De bör också ha rätt att anpassa sina kompensationsplaner, om detta motiveras av förändrade villkor. Medlemsstaterna bör fastställa kompensationsbeloppet till en nivå som på ett lämpligt sätt väger upp de extra kostnader som uppstår till följd av de särskilda nackdelar som präglar de yttersta randområdena. För att undvika överkompensation bör det beloppet stå i proportion till de extra kostnader som stödet kompenserar för.

  Det bör fastställas en övre gräns För detta stöd uttryckt som en procentsats

  ändamål bör även andra typer
  av det totala ekonomiska anslaget

  offentliga åtgärder som påverkar de extra kostnadernas storlek beaktas vid fastställandet av beloppet
  . Dessutom bör en högre stödnivå än dem som gäller för andra insatser tillämpas i de yttersta randområdena. [Ändr. 43]

| (29a) | I syfte att säkra överlevnaden för det småskaliga kustfisket i de yttersta randområdena och i överensstämmelse med de principer om differentierad behandling av små öar och områden som avses i det 14:e målet för hållbar utveckling, bör det vara möjligt för EHFVF att på grundval av artikel 349 i EUF-fördraget stödja inköp och upprustning av fiskefartyg som bedriver småskaligt kustfiske i de yttersta randområdena, som landar hela sin fångst i hamnar i de yttersta randområdena och bidrar till lokal och hållbar utveckling, för att öka säkerheten för personer, följa unionens hygiennormer, bekämpa IUU-fiske och uppnå större miljöeffektivitet. Förnyelsen av fiskeflottan bör genomföras inom gränserna för tillåtna kapacitetstak och följa den gemensamma fiskeripolitikens mål. Det bör vara möjligt för EHFVF att stödja därtill kopplade åtgärder, såsom uppförande eller modernisering av skeppsvarv som arbetar med fiskefartyg för småskaligt kustfiske i de yttersta randområdena, inköp eller renovering av infrastrukturer och utrustning eller genomförande av studier. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(29a)

I syfte att säkra överlevnaden för det småskaliga kustfisket i de yttersta randområdena och i överensstämmelse med de principer om differentierad behandling av små öar och områden som avses i det 14:e målet för hållbar utveckling, bör det vara möjligt för EHFVF att på grundval av artikel 349 i EUF-fördraget stödja inköp och upprustning av fiskefartyg som bedriver småskaligt kustfiske i de yttersta randområdena, som landar hela sin fångst i hamnar i de yttersta randområdena och bidrar till lokal och hållbar utveckling, för att öka säkerheten för personer, följa unionens hygiennormer, bekämpa IUU-fiske och uppnå större miljöeffektivitet. Förnyelsen av fiskeflottan bör genomföras inom gränserna för tillåtna kapacitetstak och följa den gemensamma fiskeripolitikens mål. Det bör vara möjligt för EHFVF att stödja därtill kopplade åtgärder, såsom uppförande eller modernisering av skeppsvarv som arbetar med fiskefartyg för småskaligt kustfiske i de yttersta randområdena, inköp eller renovering av infrastrukturer och utrustning eller genomförande av studier. [Ändr. 44]

| (29b) | Enligt Europaparlamentets resolution om öars särskilda situation (2015/3014(RSP)) och Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Öarnas särskilda problem (1229/2011), utgör jordbruk, djuruppfödning och fiske en viktig del av de lokala öekonomierna. Europeiska öregioner har problem med tillgänglighet, vilket särskilt drabbar små och medelstora företag, och en låg produktdifferentieringsnivå, och de behöver en strategi för att kunna utnyttja alla potentiella samverkanseffekter mellan Europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra unionsinstrument så att öarnas nackdelar kan motverkas och deras ekonomiska tillväxt, sysselsättningsskapande och hållbara utveckling ökas. Även om artikel 174 i EUF-fördraget tar upp de varaktiga naturbetingade och geografiska nackdelarna med öarnas belägenhet, så måste kommissionen fastställa en strategisk EU-ram för öar som syftar till att koppla samman instrument som kan ha en betydande territoriell inverkan. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(29b)

Enligt Europaparlamentets resolution om öars särskilda situation (2015/3014(RSP)) och Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Öarnas särskilda problem (1229/2011), utgör jordbruk, djuruppfödning och fiske en viktig del av de lokala öekonomierna. Europeiska öregioner har problem med tillgänglighet, vilket särskilt drabbar små och medelstora företag, och en låg produktdifferentieringsnivå, och de behöver en strategi för att kunna utnyttja alla potentiella samverkanseffekter mellan Europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra unionsinstrument så att öarnas nackdelar kan motverkas och deras ekonomiska tillväxt, sysselsättningsskapande och hållbara utveckling ökas. Även om artikel 174 i EUF-fördraget tar upp de varaktiga naturbetingade och geografiska nackdelarna med öarnas belägenhet, så måste kommissionen fastställa en strategisk EU-ram för öar som syftar till att koppla samman instrument som kan ha en betydande territoriell inverkan. [Ändr. 45]

| (30) | Inom ramen för delad förvaltning bör det vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem i hav och i kustnära områden. I detta syfte bör stöd vara tillgängligt som ersättning till fiskare som tar upp förlorade fiskeredskap och marint skräp ur havet
  , särskilt plast,
  och för investeringar i hamnar i syfte att tillhandahålla lämpliga mottagningsanläggningar

  mottagnings- och lagringsanläggningar
  för förlorade redskap och marint skräp
  som samlas in
  . Stöd bör också vara tillgängligt för åtgärder för att uppnå eller upprätthålla god miljöstatus i den marina miljön, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (ramdirektiv om en marin strategi) (13), samt för genomförandet av geografiska skyddsåtgärder som fastställs enligt det direktivet och, i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställs enligt rådets direktiv 92/43/EEG (habitatdirektivet) (14), för förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden samt för skyddet av arter inom ramen för direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (fågeldirektivet) (15)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG
   (16)

  samt unionens normer för kommunalt avloppsvatten och för konstruktion, installation, modernisering och vetenskaplig utformning och utvärdering av fasta eller rörliga anläggningar som syftar till att skydda och stärka den marina faunan och floran i de yttersta randområdena
  . Inom ramen för direkt förvaltning bör EHFF

  EHFVF
  , i samstämmighet med målet att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den marina miljön, bidra till att främja rena och sunda hav och till genomförandet av En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi som utarbetats i kommissionens meddelande av den 16 januari 2016 (17) till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(30)

Inom ramen för delad förvaltning bör det vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem i hav och i kustnära områden. I detta syfte bör stöd vara tillgängligt som ersättning till fiskare som tar upp förlorade fiskeredskap och marint skräp ur havet
  , särskilt plast,
  och för investeringar i hamnar i syfte att tillhandahålla lämpliga mottagningsanläggningar

  mottagnings- och lagringsanläggningar
  för förlorade redskap och marint skräp
  som samlas in
  . Stöd bör också vara tillgängligt för åtgärder för att uppnå eller upprätthålla god miljöstatus i den marina miljön, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (ramdirektiv om en marin strategi) (13), samt för genomförandet av geografiska skyddsåtgärder som fastställs enligt det direktivet och, i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställs enligt rådets direktiv 92/43/EEG (habitatdirektivet) (14), för förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden samt för skyddet av arter inom ramen för direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (fågeldirektivet) (15)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG
   (16)

  samt unionens normer för kommunalt avloppsvatten och för konstruktion, installation, modernisering och vetenskaplig utformning och utvärdering av fasta eller rörliga anläggningar som syftar till att skydda och stärka den marina faunan och floran i de yttersta randområdena
  . Inom ramen för direkt förvaltning bör EHFF

  EHFVF
  , i samstämmighet med målet att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den marina miljön, bidra till att främja rena och sunda hav och till genomförandet av En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi som utarbetats i kommissionens meddelande av den 16 januari 2016 (17) till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. [Ändr. 46]

| (31) | I FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling anges ”ingen hunger” och ”livsmedelstrygghet och förbättrad nutrition” som ett av 17 mål för hållbar utveckling (hållbarhetsmål nr 2). Unionen ställer sig helt bakom detta mål och dess förverkligande. I detta sammanhang bidrar
  fiske och
  hållbart
  vattenbruk bidrar till livsmedelstrygghet och nutrition. Unionen importerar dock för närvarande mer än 60 % av sin försörjning med fiskeriprodukter och är därför ytterst beroende av tredjeländer. En viktig utmaning består i att uppmuntra konsumtion av protein från fiskeriprodukter som producerats i unionen enligt höga kvalitetsstandarer och som finns tillgängliga för konsumenterna till rimliga priser
  genom att förse offentliga inrättningar, såsom sjukhus eller skolor, med produkter från lokalt småskaligt fiske och starta utbildnings- och medvetenhetsprogram i utbildningsanstalter om vikten av att äta lokal fisk
  . [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(31)

I FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling anges ”ingen hunger” och ”livsmedelstrygghet och förbättrad nutrition” som ett av 17 mål för hållbar utveckling (hållbarhetsmål nr 2). Unionen ställer sig helt bakom detta mål och dess förverkligande. I detta sammanhang bidrar
  fiske och
  hållbart
  vattenbruk bidrar till livsmedelstrygghet och nutrition. Unionen importerar dock för närvarande mer än 60 % av sin försörjning med fiskeriprodukter och är därför ytterst beroende av tredjeländer. En viktig utmaning består i att uppmuntra konsumtion av protein från fiskeriprodukter som producerats i unionen enligt höga kvalitetsstandarer och som finns tillgängliga för konsumenterna till rimliga priser
  genom att förse offentliga inrättningar, såsom sjukhus eller skolor, med produkter från lokalt småskaligt fiske och starta utbildnings- och medvetenhetsprogram i utbildningsanstalter om vikten av att äta lokal fisk
  . [Ändr. 47]

| (32) | Det bör vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja främjande och hållbar utveckling av vattenbruket, inbegripet vattenbruk i sötvatten, för odling av vattenlevande djur och växter för framställning av livsmedel och andra råvaror. Vissa medlemsstater har fortfarande komplexa administrativa förfaranden – det kan vara svårt att få tillgång till utrymme och tillståndsprocesserna är tungrodda – och detta gör det svårt för sektorn att förbättra bilden av och konkurrenskraften för odlade produkter. Stödet bör vara förenligt med de fleråriga nationella strategiplanerna för utveckling av vattenbruket som utarbetas på grundval av förordning (EU) nr 1380/2013. I synnerhet bör stöd beviljas för miljömässig hållbarhet, produktiva investeringar, innovation, förvärv av yrkeskompetens, förbättring av arbetsvillkor och för kompensationsåtgärder som stöder kritiska mark- och naturförvaltningstjänster. Åtgärder på folkhälsoområdet, försäkringssystem för vattenbruksbeståndet och djurhälso- och djurskyddsåtgärder bör också vara stödberättigande. När det gäller produktiva investeringar bör stödet dock endast

  Stöd bör helst
  tillhandahållas genom finansiella instrument och genom InvestEU, vilka ger större hävstångsverkan på marknaderna och därför är mer relevanta än

  och genom
  bidrag när det gäller att hantera finansieringsutmaningarna inom sektorn. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(32)

Det bör vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja främjande och hållbar utveckling av vattenbruket, inbegripet vattenbruk i sötvatten, för odling av vattenlevande djur och växter för framställning av livsmedel och andra råvaror. Vissa medlemsstater har fortfarande komplexa administrativa förfaranden – det kan vara svårt att få tillgång till utrymme och tillståndsprocesserna är tungrodda – och detta gör det svårt för sektorn att förbättra bilden av och konkurrenskraften för odlade produkter. Stödet bör vara förenligt med de fleråriga nationella strategiplanerna för utveckling av vattenbruket som utarbetas på grundval av förordning (EU) nr 1380/2013. I synnerhet bör stöd beviljas för miljömässig hållbarhet, produktiva investeringar, innovation, förvärv av yrkeskompetens, förbättring av arbetsvillkor och för kompensationsåtgärder som stöder kritiska mark- och naturförvaltningstjänster. Åtgärder på folkhälsoområdet, försäkringssystem för vattenbruksbeståndet och djurhälso- och djurskyddsåtgärder bör också vara stödberättigande. När det gäller produktiva investeringar bör stödet dock endast

  Stöd bör helst
  tillhandahållas genom finansiella instrument och genom InvestEU, vilka ger större hävstångsverkan på marknaderna och därför är mer relevanta än

  och genom
  bidrag när det gäller att hantera finansieringsutmaningarna inom sektorn. [Ändr. 48]

| (33) | Livsmedelstryggheten är beroende av
  skyddet av den marina miljön, en hållbar förvaltning av fiskbestånden,
  effektiva och välorganiserade marknader, då detta ökar öppenheten, stabliteten, kvaliteten och diversiteten i livsmedelskedjan, och av konsumentinformation. Det bör, i detta syfte, vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter, i linje med målen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (förordningen om en samlad marknadsordning) (18). Stöd bör i synnerhet vara tillgängligt
  bland annat
  för inrättandet av producentorganisationer
  inbegripet fiskekooperativ, småskaliga producenter
  , genomförandet av produktions- och saluföringsplaner,
  marknadsförings- och informationskampanjer,
  främjandet av nya avsättningsmöjligheter
  , genomförande av marknadsundersökningar, bevarande
  och
  stärkande av EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter (Eumofa) samt
  utveckling och spridning av marknadsinformation. [Ändr. 49 och 280] |
| --- | --- |

(33)

Livsmedelstryggheten är beroende av
  skyddet av den marina miljön, en hållbar förvaltning av fiskbestånden,
  effektiva och välorganiserade marknader, då detta ökar öppenheten, stabliteten, kvaliteten och diversiteten i livsmedelskedjan, och av konsumentinformation. Det bör, i detta syfte, vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter, i linje med målen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (förordningen om en samlad marknadsordning) (18). Stöd bör i synnerhet vara tillgängligt
  bland annat
  för inrättandet av producentorganisationer
  inbegripet fiskekooperativ, småskaliga producenter
  , genomförandet av produktions- och saluföringsplaner,
  marknadsförings- och informationskampanjer,
  främjandet av nya avsättningsmöjligheter
  , genomförande av marknadsundersökningar, bevarande
  och
  stärkande av EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter (Eumofa) samt
  utveckling och spridning av marknadsinformation. [Ändr. 49 och 280]

| (33a) | Kvaliteten och mångfalden i EU:s havsprodukter erbjuder en konkurrensfördel för producenter, som bidrar väsentligt till det kulturella och gastronomiska arvet, genom att förena bevarande av kulturella traditioner med utveckling och tillämpning av ny vetenskaplig kunskap. Allmänheten och konsumenterna efterfrågar mer och mer kvalitetsprodukter med specifika egenskaper som är typiska för deras geografiska ursprung. För detta ändamål kommer EHFVF att kunna stödja havsprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012
   (19)

  . Den kan särskilt stödja erkännande och registrering av geografiska kvalitetsbeteckningar enligt denna förordning. På samma sätt kommer den att kunna stödja enheterna för förvaltning av skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB), liksom de kvalitetsförbättringsprogram som dessa enheter tar fram. På samma sätt kan stöd ges till dessa förvaltningsenheters forskning för bättre kännedom av den specifika produktionsanläggningen, processerna och produkterna. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(33a)

Kvaliteten och mångfalden i EU:s havsprodukter erbjuder en konkurrensfördel för producenter, som bidrar väsentligt till det kulturella och gastronomiska arvet, genom att förena bevarande av kulturella traditioner med utveckling och tillämpning av ny vetenskaplig kunskap. Allmänheten och konsumenterna efterfrågar mer och mer kvalitetsprodukter med specifika egenskaper som är typiska för deras geografiska ursprung. För detta ändamål kommer EHFVF att kunna stödja havsprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012
   (19)

  . Den kan särskilt stödja erkännande och registrering av geografiska kvalitetsbeteckningar enligt denna förordning. På samma sätt kommer den att kunna stödja enheterna för förvaltning av skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB), liksom de kvalitetsförbättringsprogram som dessa enheter tar fram. På samma sätt kan stöd ges till dessa förvaltningsenheters forskning för bättre kännedom av den specifika produktionsanläggningen, processerna och produkterna. [Ändr. 50]

| (33b) | Med hänvisning till Europaparlamentets resolutioner av den 4 december 2008 om en europeisk förvaltningsplan för skarvar och av den 17 juni 2010 om nya impulser för strategin för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket bör EHFVF stödja vetenskaplig forskning och insamling av uppgifter om flyttfåglars inverkan på vattenbrukssektorn och relevanta fiskbestånd i unionen. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(33b)

Med hänvisning till Europaparlamentets resolutioner av den 4 december 2008 om en europeisk förvaltningsplan för skarvar och av den 17 juni 2010 om nya impulser för strategin för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket bör EHFVF stödja vetenskaplig forskning och insamling av uppgifter om flyttfåglars inverkan på vattenbrukssektorn och relevanta fiskbestånd i unionen. [Ändr. 51]

| (33c) | Med hänvisning till behovet av en växande vattenbrukssektor och de stora förlusterna av fiskbestånd som orsakas av flyttfåglar bör EHFVF också ge viss ersättning för dessa förluster tills en europeisk förvaltningsplan har inrättats. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(33c)

Med hänvisning till behovet av en växande vattenbrukssektor och de stora förlusterna av fiskbestånd som orsakas av flyttfåglar bör EHFVF också ge viss ersättning för dessa förluster tills en europeisk förvaltningsplan har inrättats. [Ändr. 52]

| (34) | Beredningsindustrin spelar en roll när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukternas tillgänglighet och kvalitet. Det bör vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja målinriktade investeringar i denna industri, under förutsättning att de bidrar till att målen för den samlade marknadsordningen uppfylls. Stöd bör endast

  kan
  tillhandahållas genom
  bidrag,
  finansieringsinstrument och genom InvestEU, inte genom bidrag. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(34)

Beredningsindustrin spelar en roll när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukternas tillgänglighet och kvalitet. Det bör vara möjligt för EHFF

  EHFVF
  att stödja målinriktade investeringar i denna industri, under förutsättning att de bidrar till att målen för den samlade marknadsordningen uppfylls. Stöd bör endast

  kan
  tillhandahållas genom
  bidrag,
  finansieringsinstrument och genom InvestEU, inte genom bidrag. [Ändr. 53]

| (34a) | Utöver de stödberättigande åtgärder som redan nämnts bör EHFVF kunna stödja andra fiske- och vattenbruksrelaterade områden, inklusive stöd till skyddsjakt eller hantering av vilda djur som utgör en risk för hållbara fiskbeståndsnivåer, särskilt sälar och skarvar. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(34a)

Utöver de stödberättigande åtgärder som redan nämnts bör EHFVF kunna stödja andra fiske- och vattenbruksrelaterade områden, inklusive stöd till skyddsjakt eller hantering av vilda djur som utgör en risk för hållbara fiskbeståndsnivåer, särskilt sälar och skarvar. [Ändr. 54]

| (34b) | Utöver de stödberättigande åtgärder som redan nämnts bör EHFVF kunna stödja andra fiske- och vattenbruksrelaterade områden, inklusive kompensation för skador på fångster som orsakas av sådana däggdjur och fåglar som skyddas av EU:s lagstiftning, särskilt sälar och skarvar. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(34b)

Utöver de stödberättigande åtgärder som redan nämnts bör EHFVF kunna stödja andra fiske- och vattenbruksrelaterade områden, inklusive kompensation för skador på fångster som orsakas av sådana däggdjur och fåglar som skyddas av EU:s lagstiftning, särskilt sälar och skarvar. [Ändr. 55]

| (35) | Skapandet av arbetstillfällen i kustregioner är beroende av en lokalt ledd utveckling av en hållbar blå ekonomi som
  utvecklas inom ekologiska gränser och som
  kan få den sociala strukturen i dessa regioner
  , inklusive öarna och de yttersta randområdena,
  att förnyas. Havsindustrierna och havstjänsterna kommer sannolikt att överträffa tillväxten inom den globala ekonomin och bidra i betydlig utsträckning till sysselsättning och tillväxt fram till 2030. För att vara hållbar är den blå tillväxten beroende av innovation och investeringar i nya områden inom havssektorn och i bioekonomin
  och inom biotekniken
  , till exempel hållbara turismmodeller, havsbaserad förnybar energi, innovativ avancerad varvsindustri och nya hamntjänster
  samt hållbar utveckling av fiskeri- och vattenbrukssektorn
  , som kan skapa arbetstillfällen och samtidigt stärka den lokala utvecklingen
  och utvecklingen av nya biologiska havsprodukter
  . Medan de offentliga investeringarna i den hållbara blå ekonomin bör effektiviseras i hela unionsbudgeten, bör EHFF

  EHFVF
  särskilt fokusera på nödvändiga villkor för utvecklingen av den hållbara blå ekonomin

  en hållbar blå ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser
  och på att undanröja flaskhalsar för att underlätta investeringar och utvecklingen av nya marknader och ny teknologi eller nya tjänster. Stöd till utvecklingen av den hållbara blå ekonomin bör ges inom ramen för delad, direkt och indirekt förvaltning. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(35)

Skapandet av arbetstillfällen i kustregioner är beroende av en lokalt ledd utveckling av en hållbar blå ekonomi som
  utvecklas inom ekologiska gränser och som
  kan få den sociala strukturen i dessa regioner
  , inklusive öarna och de yttersta randområdena,
  att förnyas. Havsindustrierna och havstjänsterna kommer sannolikt att överträffa tillväxten inom den globala ekonomin och bidra i betydlig utsträckning till sysselsättning och tillväxt fram till 2030. För att vara hållbar är den blå tillväxten beroende av innovation och investeringar i nya områden inom havssektorn och i bioekonomin
  och inom biotekniken
  , till exempel hållbara turismmodeller, havsbaserad förnybar energi, innovativ avancerad varvsindustri och nya hamntjänster
  samt hållbar utveckling av fiskeri- och vattenbrukssektorn
  , som kan skapa arbetstillfällen och samtidigt stärka den lokala utvecklingen
  och utvecklingen av nya biologiska havsprodukter
  . Medan de offentliga investeringarna i den hållbara blå ekonomin bör effektiviseras i hela unionsbudgeten, bör EHFF

  EHFVF
  särskilt fokusera på nödvändiga villkor för utvecklingen av den hållbara blå ekonomin

  en hållbar blå ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser
  och på att undanröja flaskhalsar för att underlätta investeringar och utvecklingen av nya marknader och ny teknologi eller nya tjänster. Stöd till utvecklingen av den hållbara blå ekonomin bör ges inom ramen för delad, direkt och indirekt förvaltning. [Ändr. 56]

| (35a) | I enlighet med skäl 3 i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken kan fritidsfiske ha betydande inverkan på fiskeresurserna, och medlemsstaterna bör därför säkerställa att det bedrivs på ett sätt som är förenligt med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. God förvaltning av fritidsfiske kan dock inte uppnås utan tillförlitlig och regelbunden insamling av uppgifter om fritidsfiske, vilket framhålls i Europaparlamentets resolution om läget för fritidsfisket i Europeiska unionen (2017/2120(INI)). [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(35a)

I enlighet med skäl 3 i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken kan fritidsfiske ha betydande inverkan på fiskeresurserna, och medlemsstaterna bör därför säkerställa att det bedrivs på ett sätt som är förenligt med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. God förvaltning av fritidsfiske kan dock inte uppnås utan tillförlitlig och regelbunden insamling av uppgifter om fritidsfiske, vilket framhålls i Europaparlamentets resolution om läget för fritidsfisket i Europeiska unionen (2017/2120(INI)). [Ändr. 57]

| (35b) | En hållbar blå ekonomi strävar efter att säkerställa hållbar konsumtion och produktion, effektiv resursanvändning samt skydd och bevarande av den biologiska mångfalden, produktiviteten, motståndskraften, huvudfunktionerna och de inneboende värdena i marina ekosystem. Den bygger på en bedömning av de långsiktiga behoven hos dagens och morgondagens generationer. Detta innebär också att man fastställer korrekta priser på varor och tjänster. [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(35b)

En hållbar blå ekonomi strävar efter att säkerställa hållbar konsumtion och produktion, effektiv resursanvändning samt skydd och bevarande av den biologiska mångfalden, produktiviteten, motståndskraften, huvudfunktionerna och de inneboende värdena i marina ekosystem. Den bygger på en bedömning av de långsiktiga behoven hos dagens och morgondagens generationer. Detta innebär också att man fastställer korrekta priser på varor och tjänster. [Ändr. 58]

| (35c) | Det finns ett behov av stödåtgärder för att underlätta den sociala dialogen och använda EHFVF för att bidra till att utbilda kvalificerad arbetskraft för sjöfarts- och fiskerisektorn. Vikten av att modernisera sjöfarts- och fiskerisektorn och den roll som innovation spelar för detta kräver en ny bedömning av de finansiella anslagen för yrkesutbildning inom EHFVF. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(35c)

Det finns ett behov av stödåtgärder för att underlätta den sociala dialogen och använda EHFVF för att bidra till att utbilda kvalificerad arbetskraft för sjöfarts- och fiskerisektorn. Vikten av att modernisera sjöfarts- och fiskerisektorn och den roll som innovation spelar för detta kräver en ny bedömning av de finansiella anslagen för yrkesutbildning inom EHFVF. [Ändr. 59]

| (35d) | Det är också nödvändigt att investera i humankapital för att förbättra fiskeri- och havsnäringarnas konkurrenskraft och ekonomiska resultat. Därför bör EHFVF stödja rådgivande tjänster, samarbete mellan forskare och fiskare, yrkesutbildning och livslångt lärande, främja kunskapsspridning och hjälpa till att förbättra aktörernas prestanda och konkurrenskraft samt främja social dialog. Som ett erkännande till egenföretagande fiskares makar och livspartner bör även dessa på vissa villkor beviljas stöd för yrkesutbildning, livslångt lärande, kunskapsspridning och nätverksskapande som bidrar till deras yrkesutveckling. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

(35d)

Det är också nödvändigt att investera i humankapital för att förbättra fiskeri- och havsnäringarnas konkurrenskraft och ekonomiska resultat. Därför bör EHFVF stödja rådgivande tjänster, samarbete mellan forskare och fiskare, yrkesutbildning och livslångt lärande, främja kunskapsspridning och hjälpa till att förbättra aktörernas prestanda och konkurrenskraft samt främja social dialog. Som ett erkännande till egenföretagande fiskares makar och livspartner bör även dessa på vissa villkor beviljas stöd för yrkesutbildning, livslångt lärande, kunskapsspridning och nätverksskapande som bidrar till deras yrkesutveckling. [Ändr. 60]

| (36) | Utvecklingen av en hållbar blå ekonomi är starkt beroende av partnerskap mellan lokala aktörer som bidrar till livskraften
  och försörjningen för befolkningen
  i kust- och inlandssamhällen och ekonomierna i dessa områden. EHFF

  EHFVF
  bör tillhandahålla verktyg för att främja sådana partnerskap. Därför bör stöd för lokalt ledd utveckling (LLU) vara tillgängligt inom ramen för delad förvaltning. Detta tillvägagångssätt bör få fart på ekonomisk diversifiering i ett lokalt sammanhang genom utveckling av kust- och inlandsfiske, vattenbruk och en hållbar blå ekonomi. LLU-strategier bör säkerställa att lokala samhällen bättre utnyttjar och drar nytta av de möjligheter som den hållbara blå ekonomin erbjuder, och att de tar vara på och stärker miljömässiga, kulturella, sociala och mänskliga resurser. Varje lokalt partnerskap bör återspegla strategins huvudinriktning genom att säkerställa balans i deltagande och representation vad gäller alla aktörer från den lokala hållbara ekonomin. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

(36)

Utvecklingen av en hållbar blå ekonomi är starkt beroende av partnerskap mellan lokala aktörer som bidrar till livskraften
  och försörjningen för befolkningen
  i kust- och inlandssamhällen och ekonomierna i dessa områden. EHFF

  EHFVF
  bör tillhandahålla verktyg för att främja sådana partnerskap. Därför bör stöd för lokalt ledd utveckling (LLU) vara tillgängligt inom ramen för delad förvaltning. Detta tillvägagångssätt bör få fart på ekonomisk diversifiering i ett lokalt sammanhang genom utveckling av kust- och inlandsfiske, vattenbruk och en hållbar blå ekonomi. LLU-strategier bör säkerställa att lokala samhällen bättre utnyttjar och drar nytta av de möjligheter som den hållbara blå ekonomin erbjuder, och att de tar vara på och stärker miljömässiga, kulturella, sociala och mänskliga resurser. Varje lokalt partnerskap bör återspegla strategins huvudinriktning genom att säkerställa balans i deltagande och representation vad gäller alla aktörer från den lokala hållbara ekonomin. [Ändr. 61]

| (37) | Inom ramen för delad förvaltning bör det vara möjligt för EHHF

  EHFVF
  att stödja den hållbara

  en hållbar
  blå ekonomin

  ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser
  genom insamling, förvaltning och användning av data för att förbättra kunskapen om miljöstatus

  status
  för den marina miljön

  havs- och sötvattensmiljön respektive resurserna
  . Det stödet bör bidra till att uppfylla kraven enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG, för att stödja fysisk planering i kust- och havsområden
  samt fiskeri- och vattenbrukssektorns hållbarhet
  och öka datakvaliteten och datautbytet genom det europeiska nätverket för marina observationer och data. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

(37)

Inom ramen för delad förvaltning bör det vara möjligt för EHHF

  EHFVF
  att stödja den hållbara

  en hållbar
  blå ekonomin

  ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser
  genom insamling, förvaltning och användning av data för att förbättra kunskapen om miljöstatus

  status
  för den marina miljön

  havs- och sötvattensmiljön respektive resurserna
  . Det stödet bör bidra till att uppfylla kraven enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG, för att stödja fysisk planering i kust- och havsområden
  samt fiskeri- och vattenbrukssektorns hållbarhet
  och öka datakvaliteten och datautbytet genom det europeiska nätverket för marina observationer och data. [Ändr. 62]

| (38) | Inom ramen för direkt och indirekt förvaltning bör EHFF

  EHFVF
  fokusera på
  att skapa
  nödvändiga villkor för en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser och som främjar en sund marin miljö
  genom främjande av en integrerad styrning och förvaltning av havspolitiken, förbättrad överföring och förbättrat utnyttjande av forskning, innovation och teknik i den hållbara blå ekonomin, förbättrad kompetens inom det maritima området, ökad kunskap om haven
  och oceanerna
  och ökad delning av
  miljödata och
  socioekonomiska data om den hållbara blå ekonomin och främjande av en koldioxidsnål och klimattålig hållbar blå ekonomi och utveckling, samt framtagande av projektöversikter och innovativa finansieringsinstrument. Vederbörlig hänsyn bör tas till
  den särskilda situationen för
  de yttersta randområdenas särskilda situation

  randområden och öar som avses i artikel 174 i EUF-fördraget
  i förhållande till de ovan nämnda områdena. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

(38)

Inom ramen för direkt och indirekt förvaltning bör EHFF

  EHFVF
  fokusera på
  att skapa
  nödvändiga villkor för en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser och som främjar en sund marin miljö
  genom främjande av en integrerad styrning och förvaltning av havspolitiken, förbättrad överföring och förbättrat utnyttjande av forskning, innovation och teknik i den hållbara blå ekonomin, förbättrad kompetens inom det maritima området, ökad kunskap om haven
  och oceanerna
  och ökad delning av
  miljödata och
  socioekonomiska data om den hållbara blå ekonomin och främjande av en koldioxidsnål och klimattålig hållbar blå ekonomi och utveckling, samt framtagande av projektöversikter och innovativa finansieringsinstrument. Vederbörlig hänsyn bör tas till
  den särskilda situationen för
  de yttersta randområdenas särskilda situation

  randområden och öar som avses i artikel 174 i EUF-fördraget
  i förhållande till de ovan nämnda områdena. [Ändr. 63]

| (39) | 60 % av haven ligger utanför gränserna för nationell jurisdiktion. Detta innebär ett delat internationellt ansvar. De flesta problem som rör haven är gränsöverskridande, som t.ex. överexploatering, klimatförändring, försurning, föroreningar och

  , oljeprospektering eller undervattensbrytning som orsakar
  minskande biologisk mångfald, och kräver därför gemensamma åtgärder. Många jurisdiktionsenliga rättigheter, institutioner och särskilda regelverk som har till syfte att reglera mänsklig verksamhet i haven har inrättats genom Förenta nationernas havsrättskonvention, som unionen är part i enligt rådets beslut 98/392/EG (20). Under senare år har det växt fram ett globalt samförstånd om att den marina miljön och den mänskliga verksamheten i haven bör förvaltas på ett mer ändamålsenligt sätt för att hantera den ökande belastningen på haven

  hav och oceaner
  . [Ändr. 64] |
| --- | --- |

(39)

60 % av haven ligger utanför gränserna för nationell jurisdiktion. Detta innebär ett delat internationellt ansvar. De flesta problem som rör haven är gränsöverskridande, som t.ex. överexploatering, klimatförändring, försurning, föroreningar och

  , oljeprospektering eller undervattensbrytning som orsakar
  minskande biologisk mångfald, och kräver därför gemensamma åtgärder. Många jurisdiktionsenliga rättigheter, institutioner och särskilda regelverk som har till syfte att reglera mänsklig verksamhet i haven har inrättats genom Förenta nationernas havsrättskonvention, som unionen är part i enligt rådets beslut 98/392/EG (20). Under senare år har det växt fram ett globalt samförstånd om att den marina miljön och den mänskliga verksamheten i haven bör förvaltas på ett mer ändamålsenligt sätt för att hantera den ökande belastningen på haven

  hav och oceaner
  . [Ändr. 64]

| (40) | Som global aktör är unionen starkt engagerad i att främja internationell världshavsförvaltning, i enlighet med det gemensamma meddelandet till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 10 november 2016 med rubriken Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (21). Unionens världshavspolitik är en ny politik som omfattar haven på ett integrerat sätt. En internationell världshavsförvaltning är inte bara central för att uppfylla Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet det hållbara utvecklingsmålet nr 14 (Bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling), utan är också viktig för att garantera säkra, trygga, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner för kommande generationer. Unionen måste uppfylla dessa internationella åtaganden och vara en drivkraft för bättre internationell världshavsförvaltning på bilaterala, regionala och multilaterala nivåer, vilket inbegriper att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

  IUU-fiske och att begränsa dess verkningar på den marina miljön
  , förbättra den internationella ramen för världshavsförvaltning, minska belastningen på oceaner och hav, skapa förutsättningar för en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser
  och stärka internationell havsforskning och internationella havsdata. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

(40)

Som global aktör är unionen starkt engagerad i att främja internationell världshavsförvaltning, i enlighet med det gemensamma meddelandet till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 10 november 2016 med rubriken Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (21). Unionens världshavspolitik är en ny politik som omfattar haven på ett integrerat sätt. En internationell världshavsförvaltning är inte bara central för att uppfylla Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet det hållbara utvecklingsmålet nr 14 (Bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling), utan är också viktig för att garantera säkra, trygga, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner för kommande generationer. Unionen måste uppfylla dessa internationella åtaganden och vara en drivkraft för bättre internationell världshavsförvaltning på bilaterala, regionala och multilaterala nivåer, vilket inbegriper att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

  IUU-fiske och att begränsa dess verkningar på den marina miljön
  , förbättra den internationella ramen för världshavsförvaltning, minska belastningen på oceaner och hav, skapa förutsättningar för en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser
  och stärka internationell havsforskning och internationella havsdata. [Ändr. 65]

| (41) | Åtgärder som främjar internationell världshavsförvaltning inom ramen för EHFF

  EHFVF
  är avsedda att förbättra den övergripande ramen för internationella och regionala processer, överenskommelser och avtal, regler och institutioner som reglerar och förvaltar mänsklig verksamhet i haven. EHFF

  EHFVF
  bör finansiera internationella arrangemang som unionen har ingått i områden som inte omfattas av de partnerskapsavtal om hållbart fiske (SFPA) som ingåtts med olika tredjeländer eller av unionens bidrag till regionala fiskerförvaltningsorganisationer via sitt rättsligt bindande medlemskap i dessa. Partnerskapsavtalen om hållbart fiske och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna kommer att fortsätta att finansieras genom olika delar av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(41)

Åtgärder som främjar internationell världshavsförvaltning inom ramen för EHFF

  EHFVF
  är avsedda att förbättra den övergripande ramen för internationella och regionala processer, överenskommelser och avtal, regler och institutioner som reglerar och förvaltar mänsklig verksamhet i haven. EHFF

  EHFVF
  bör finansiera internationella arrangemang som unionen har ingått i områden som inte omfattas av de partnerskapsavtal om hållbart fiske (SFPA) som ingåtts med olika tredjeländer eller av unionens bidrag till regionala fiskerförvaltningsorganisationer via sitt rättsligt bindande medlemskap i dessa. Partnerskapsavtalen om hållbart fiske och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna kommer att fortsätta att finansieras genom olika delar av unionsbudgeten.

| (42) | När det gäller säkerhet och försvar är ett förbättrat gränsskydd och sjöfartsskydd avgörande. Inom ramen för Europeiska unionens strategi för sjöfartsskydd som antogs av Europeiska unionens råd den 24 juni 2014 och den tillhörande handlingsplan som antogs den 16 december 2014, är informationsutbyte och samarbetet om gräns- och kustbevakning mellan Europeiska fiskerikontrollbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån nyckeln till resultat när det gäller dessa mål. EHFF

  EHFVF
  bör därför stödja sjöövervakning och samarbete om kustbevakning inom både delad och direkt förvaltning, inbegripet genom att köpa in utrustning för multifunktionella insatser till sjöss. Fonden bör också göra det möjligt för relevanta byråer att genomföra stöd på området sjöövervakning och sjösäkerhet genom indirekt förvaltning. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller säkerhet och försvar är ett förbättrat gränsskydd och sjöfartsskydd avgörande. Inom ramen för Europeiska unionens strategi för sjöfartsskydd som antogs av Europeiska unionens råd den 24 juni 2014 och den tillhörande handlingsplan som antogs den 16 december 2014, är informationsutbyte och samarbetet om gräns- och kustbevakning mellan Europeiska fiskerikontrollbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån nyckeln till resultat när det gäller dessa mål. EHFF

  EHFVF
  bör därför stödja sjöövervakning och samarbete om kustbevakning inom både delad och direkt förvaltning, inbegripet genom att köpa in utrustning för multifunktionella insatser till sjöss. Fonden bör också göra det möjligt för relevanta byråer att genomföra stöd på området sjöövervakning och sjösäkerhet genom indirekt förvaltning.

| (43) | Inom ramen för delad förvaltning bör varje medlemsstat
  , i samarbete med alla regionerna
  utarbeta ett enda program som bör godkännas av kommissionen. Inom ramen för regionalisering och i syfte att uppmuntra medlemsstaterna att tillämpa ett mer strategiskt tillvägagångssätt under utarbetandet av programmen bör kommissionen ta fram en analys för varje havsområde med uppgifter om gemensamma styrkor och svagheter vad gäller uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål. Analysen bör vägleda både medlemsstater och kommissionen i förhandlingarna om varje enskilt program, med beaktande av regionala utmaningar och behov. När kommissionen bedömer programmen bör den ta hänsyn till den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga och socioekonomiska utmaningar, den hållbara

  prestationer på det socioekonomiska planet för en hållbar
  blå ekonomins prestation på

  ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser, särskilt när
  det
  gäller småskaligt kustfiske,

  socioekonomiska planet, olika utmaningar på havsområdesnivå, bevarandet av de marina ekosystemen, behovet av att minska förekomsten

  minskningen och insamlingen
  av marint skräp samt åtgärder för
  bekämpning och
  begränsning av och anpassning till klimatförändringar. [Ändr. 66] |
| --- | --- |

(43)

Inom ramen för delad förvaltning bör varje medlemsstat
  , i samarbete med alla regionerna
  utarbeta ett enda program som bör godkännas av kommissionen. Inom ramen för regionalisering och i syfte att uppmuntra medlemsstaterna att tillämpa ett mer strategiskt tillvägagångssätt under utarbetandet av programmen bör kommissionen ta fram en analys för varje havsområde med uppgifter om gemensamma styrkor och svagheter vad gäller uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål. Analysen bör vägleda både medlemsstater och kommissionen i förhandlingarna om varje enskilt program, med beaktande av regionala utmaningar och behov. När kommissionen bedömer programmen bör den ta hänsyn till den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga och socioekonomiska utmaningar, den hållbara

  prestationer på det socioekonomiska planet för en hållbar
  blå ekonomins prestation på

  ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser, särskilt när
  det
  gäller småskaligt kustfiske,

  socioekonomiska planet, olika utmaningar på havsområdesnivå, bevarandet av de marina ekosystemen, behovet av att minska förekomsten

  minskningen och insamlingen
  av marint skräp samt åtgärder för
  bekämpning och
  begränsning av och anpassning till klimatförändringar. [Ändr. 66]

| (43a) | För att säkerställa ett effektivt genomförande av förvaltningsåtgärderna på regional nivå bör medlemsstaterna införa ett system för gemensam förvaltning med deltagande av de rådgivande nämnderna, fiskarorganisationer och behöriga institutioner eller myndigheter, med målet att stärka dialogen mellan parterna och öka deras engagemang. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

(43a)

För att säkerställa ett effektivt genomförande av förvaltningsåtgärderna på regional nivå bör medlemsstaterna införa ett system för gemensam förvaltning med deltagande av de rådgivande nämnderna, fiskarorganisationer och behöriga institutioner eller myndigheter, med målet att stärka dialogen mellan parterna och öka deras engagemang. [Ändr. 67]

| (44) | EHFF

  EHFVF
  -stödets resultat bör bedömas på grundval av indikatorer. Medlemsstater bör rapportera om framstegen mot att nå fastställda delmål och mål, och kommissionen bör göra en prestationsöversyn grundad på de årliga prestationsrapporter som utarbetas av medlemsstaterna, vilket kommer att göra det möjligt att tidigt identifiera eventuella genomförandeproblem och korrigerande åtgärder. En övervaknings- och utvärderingram bör upprättas i detta syfte. |
| --- | --- |

(44)

EHFF

  EHFVF
  -stödets resultat bör bedömas på grundval av indikatorer. Medlemsstater bör rapportera om framstegen mot att nå fastställda delmål och mål, och kommissionen bör göra en prestationsöversyn grundad på de årliga prestationsrapporter som utarbetas av medlemsstaterna, vilket kommer att göra det möjligt att tidigt identifiera eventuella genomförandeproblem och korrigerande åtgärder. En övervaknings- och utvärderingram bör upprättas i detta syfte.

| (44a) | Betalningsförfarandet inom den befintliga EHFVF har rapporterats som svagt, eftersom endast 11 % har utnyttjats efter fyra års tillämpning. Betalningsförfarandet bör förbättras för att man ska kunna påskynda betalningarna till mottagarna, i synnerhet till enskilda eller familjer. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

(44a)

Betalningsförfarandet inom den befintliga EHFVF har rapporterats som svagt, eftersom endast 11 % har utnyttjats efter fyra års tillämpning. Betalningsförfarandet bör förbättras för att man ska kunna påskynda betalningarna till mottagarna, i synnerhet till enskilda eller familjer. [Ändr. 68]

| (45) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (22), finns det ett behov av att utvärdera EHFF

  EHFVF
  på grundval av den information som samlas in med stöd av särskilda övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan omfatta mätbara indikatorer, i förekommande fall, som utgångspunkt för en utvärdering av EHFF:s

  EHFVF:s
  effekter ute på fältet. |
| --- | --- |

(45)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (22), finns det ett behov av att utvärdera EHFF

  EHFVF
  på grundval av den information som samlas in med stöd av särskilda övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan omfatta mätbara indikatorer, i förekommande fall, som utgångspunkt för en utvärdering av EHFF:s

  EHFVF:s
  effekter ute på fältet.

| (46) | Kommissionen bör genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende EHFF

  EHFVF
  och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats EHFF

  EHFVF
  bör också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till EHFF:s

  EHFVF
  prioriteringar. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen bör genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende EHFF

  EHFVF
  och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats EHFF

  EHFVF
  bör också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till EHFF:s

  EHFVF
  prioriteringar.

| (46a) | Kommissionen bör också erbjuda lämpliga verktyg för att upplysa allmänheten om fiske- och vattenbruksverksamheter och fördelarna med en mer varierad konsumtion av fisk och skaldjur. [Ändr. 69] |
| --- | --- |

(46a)

Kommissionen bör också erbjuda lämpliga verktyg för att upplysa allmänheten om fiske- och vattenbruksverksamheter och fördelarna med en mer varierad konsumtion av fisk och skaldjur. [Ändr. 69]

| (47) | I enlighet med förordning (EU) [förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget], Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (23), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (24), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (25) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (26) måste unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 skulle

  bör
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) kunna utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med rådets förordning (EU) 2017/1939 skulle

  bör
  Europeiska åklagarmyndigheten kunna utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (27). I enlighet med förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] måste varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör, i förvaltningen och genomförandet av EHFF

  EHFVF
  , säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas, i enlighet med förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] och förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med förordning (EU) [förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget], Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (23), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (24), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (25) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (26) måste unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 skulle

  bör
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) kunna utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med rådets förordning (EU) 2017/1939 skulle

  bör
  Europeiska åklagarmyndigheten kunna utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (27). I enlighet med förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] måste varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör, i förvaltningen och genomförandet av EHFF

  EHFVF
  , säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas, i enlighet med förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] och förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. [Ändr. 70]

| (48) | I syfte att öka öppenheten kring användningen av unionens medel och främja en sund ekonomisk förvaltning av dessa medel, i synnerhet i syfte att stärka den offentliga kontrollen av använda medel, bör viss information om de insatser som finansieras genom EHHF

  EHFVF
  offentliggöras på medlemsstatens webbplats i enlighet med förordning (EU) nr [förordning om gemensamma bestämmelser]. När en medlemsstat offentliggör information om insatser som finansieras genom EHFF

  EHFVF
  måste de regler om skydd av personuppgifter som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (28) följas. [Ändr. 71] |
| --- | --- |

(48)

I syfte att öka öppenheten kring användningen av unionens medel och främja en sund ekonomisk förvaltning av dessa medel, i synnerhet i syfte att stärka den offentliga kontrollen av använda medel, bör viss information om de insatser som finansieras genom EHHF

  EHFVF
  offentliggöras på medlemsstatens webbplats i enlighet med förordning (EU) nr [förordning om gemensamma bestämmelser]. När en medlemsstat offentliggör information om insatser som finansieras genom EHFF

  EHFVF
  måste de regler om skydd av personuppgifter som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (28) följas. [Ändr. 71]

| (49) | I syfte att komplettera och ändra vissa icke-väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställande av det tröskelvärde som aktiverar ett avvisande, när det gäller kriterierna för godkännande av ansökningar, och den tidsperiod under vilken avvisandet gäller, definitionen av villkor knutna till genomförandet av bevarandeåtgärder för finansiering som inte är kopplad till kostnader när det gäller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, fastställande av kriterierna för beräkning av de extra kostnader som uppstår på grund av de specifika nackdelarna i de yttersta randområdena, fastställande av de fall av bristande efterlevnad från medlemsstaternas sida som kan medföra avbrott i betalningsfristen, fastställande av de fall av allvarlig bristande efterlevnad från medlemsstaternas sida som kan medföra innehållande av betalningar, fastställande av kriterier för fastställandet av nivån på de finansiella korrigeringar som ska tillämpas och kriterierna för tillämpning av schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar, samt ändring av bilaga I och inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram. I syfte att underlätta en smidig övergång från det system som införs genom förordning (EU) nr 508/2014 till det system som införs genom denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget också delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(49)

I syfte att komplettera och ändra vissa icke-väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställande av det tröskelvärde som aktiverar ett avvisande, när det gäller kriterierna för godkännande av ansökningar, och den tidsperiod under vilken avvisandet gäller, definitionen av villkor knutna till genomförandet av bevarandeåtgärder för finansiering som inte är kopplad till kostnader när det gäller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, fastställande av kriterierna för beräkning av de extra kostnader som uppstår på grund av de specifika nackdelarna i de yttersta randområdena, fastställande av de fall av bristande efterlevnad från medlemsstaternas sida som kan medföra avbrott i betalningsfristen, fastställande av de fall av allvarlig bristande efterlevnad från medlemsstaternas sida som kan medföra innehållande av betalningar, fastställande av kriterier för fastställandet av nivån på de finansiella korrigeringar som ska tillämpas och kriterierna för tillämpning av schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar, samt ändring av bilaga I och inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram. I syfte att underlätta en smidig övergång från det system som införs genom förordning (EU) nr 508/2014 till det system som införs genom denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget också delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av övergångsbestämmelser.

| (50) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på godkännande och ändring av de operativa programmen, godkännande och ändring av de nationella arbetsplanerna för datainsamling, innehållande av betalningar och finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

(50)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på godkännande och ändring av de operativa programmen, godkännande och ändring av de nationella arbetsplanerna för datainsamling, innehållande av betalningar och finansiella korrigeringar.

| (51) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenhet med avseende på förfaranden, format och tidsplaner för inlämning av de nationella arbetsplanerna för datainsamling och presentationen av de årliga prestationsrapporterna. |
| --- | --- |

(51)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenhet med avseende på förfaranden, format och tidsplaner för inlämning av de nationella arbetsplanerna för datainsamling och presentationen av de årliga prestationsrapporterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄN RAM

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas Europeiska havs- och fiskerifonden

  vattenbruksfonden
  (nedan kallad
  EHFF


  EHFVF
  ). I förordningen fastställs prioriteringarna för EHFF

  EHFVF
  , budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och de särskilda reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering, genom komplettering av de allmänna regler som är tillämpliga på EHFF

  EHFVF
  enligt förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser].

Artikel 2

Geografiskt tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på insatser som genomförs inom unionens territorium, om inget annat anges i denna förordning.

Artikel 3

Definitioner

1.   Vid tillämpningen av denna förordning, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, ska de definitioner som avses i artikel 4 i förordning (EU) nr 1380/2013, artikel 5 i förordning (EU) nr 1379/2013, artikel 4 i förordning (EG) nr 1224/2009 och artikel 2 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] gälla.

2.   I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU:s budget, inbegripet genom instrument för blandfinansiering enligt artikel 2.6 i förordning (EU) nr [förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget], i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU:s budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

1.

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU:s budget, inbegripet genom instrument för blandfinansiering enligt artikel 2.6 i förordning (EU) nr [förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget], i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU:s budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

| 2. | gemensam miljö för informationsutbyte (Cise): en systemmiljö som tagits fram för att stödja informationsutbytet mellan myndigheter som är involverade i sjöövervakning, mellan sektorer och över gränser, för bättre information om aktiviteter
  som utförs
  till sjöss. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

2.

gemensam miljö för informationsutbyte (Cise): en systemmiljö som tagits fram för att stödja informationsutbytet mellan myndigheter som är involverade i sjöövervakning, mellan sektorer och över gränser, för bättre information om aktiviteter
  som utförs
  till sjöss. [Ändr. 72]

| 3. | kustbevakning: nationella myndigheter som utför kustbevakningsuppgifter, vilket omfattar sjösäkerhet, sjöfartsskydd, tull, förebyggande och bekämpning av människohandel och smuggling, anknytande brottsbekämpning på det sjörättsliga området, gränskontroll till sjöss, sjöövervakning, skydd av den marina miljön, sök- och räddningsinsatser, insatser i samband med sjöolyckor och -katastrofer, fiskerikontroll

  kontroll och inspektioner av fiske
  och annan verksamhet med anknytning till dessa funktioner. [Ändr. 73] |
| --- | --- |

3.

kustbevakning: nationella myndigheter som utför kustbevakningsuppgifter, vilket omfattar sjösäkerhet, sjöfartsskydd, tull, förebyggande och bekämpning av människohandel och smuggling, anknytande brottsbekämpning på det sjörättsliga området, gränskontroll till sjöss, sjöövervakning, skydd av den marina miljön, sök- och räddningsinsatser, insatser i samband med sjöolyckor och -katastrofer, fiskerikontroll

  kontroll och inspektioner av fiske
  och annan verksamhet med anknytning till dessa funktioner. [Ändr. 73]

| 4. | det europeiska nätverket för marin observation och datainsamling (EMODnet): ett partnerskap som sammanställer marina data och metadata för att göra dessa fragmenterade resurser mer tillgängliga och användbara för allmänheten och privata användare genom att erbjuda kvalitetssäkrade, interoperabla och harmoniserade marina data. |
| --- | --- |

4.

det europeiska nätverket för marin observation och datainsamling (EMODnet): ett partnerskap som sammanställer marina data och metadata för att göra dessa fragmenterade resurser mer tillgängliga och användbara för allmänheten och privata användare genom att erbjuda kvalitetssäkrade, interoperabla och harmoniserade marina data.

| 5. | undersökande fiske: fiske efter bestånd som inte har fiskats eller som inte har fiskats med en viss redskapstyp eller en viss teknik under de senaste tio åren. |
| --- | --- |

5.

undersökande fiske: fiske efter bestånd som inte har fiskats eller som inte har fiskats med en viss redskapstyp eller en viss teknik under de senaste tio åren.

| 6. | fiskare: varje fysisk person som bedriver kommersiell fiskeverksamhet, av det slag som erkänns av medlemsstaten. |
| --- | --- |

6.

fiskare: varje fysisk person som bedriver kommersiell fiskeverksamhet, av det slag som erkänns av medlemsstaten.

| 6a. | fritidsfiske: icke-kommersiellt fiske efter marina biologiska resurser för rekreation, turism eller sport. [Ändr. 74] |
| --- | --- |

6a.

fritidsfiske: icke-kommersiellt fiske efter marina biologiska resurser för rekreation, turism eller sport. [Ändr. 74]

| 6b. | fritidsfiskesektorn: alla segment av fritidsfiske samt företag och arbetstillfällen som är beroende av eller som skapas till följd av detta fiske. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

6b.

fritidsfiskesektorn: alla segment av fritidsfiske samt företag och arbetstillfällen som är beroende av eller som skapas till följd av detta fiske. [Ändr. 75]

| 7. | inlandsfiske: fiskeverksamhet som bedrivs i kommersiellt syfte i inlandsvatten av fartyg eller med hjälp av andra anordningar, inklusive sådana som används vid isfiske. |
| --- | --- |

7.

inlandsfiske: fiskeverksamhet som bedrivs i kommersiellt syfte i inlandsvatten av fartyg eller med hjälp av andra anordningar, inklusive sådana som används vid isfiske.

| 7a. | fiskare som fiskar utan fartyg: varje fysisk person som bedriver kommersiell fiskeverksamhet utan fartyg, av det slag som erkänns av den relevanta medlemsstaten. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

7a.

fiskare som fiskar utan fartyg: varje fysisk person som bedriver kommersiell fiskeverksamhet utan fartyg, av det slag som erkänns av den relevanta medlemsstaten. [Ändr. 76]

| 8. | internationell världshavsförvaltning: ett unionsinitiativ för att förbättra den övergripande ram som omfattar internationella och regionala processer, avtal, överenskommelser, regler och institutioner genom en konsekvent sektorsövergripande och regelbaserad strategi för att säkerställa att världshaven är sunda, säkra, trygga, rena och förvaltas hållbart. |
| --- | --- |

8.

internationell världshavsförvaltning: ett unionsinitiativ för att förbättra den övergripande ram som omfattar internationella och regionala processer, avtal, överenskommelser, regler och institutioner genom en konsekvent sektorsövergripande och regelbaserad strategi för att säkerställa att världshaven är sunda, säkra, trygga, rena och förvaltas hållbart.

| 9. | havspolitik: en unionspolitik vars syfte är att främja ett integrerat och konsekvent beslutsfattande för att maximera hållbar utveckling, ekonomisk tillväxt och social sammanhållning i unionen, i synnerhet när det gäller kust- och öområden och de yttersta randområdena, och när det gäller den hållbara blå ekonomins olika sektorer, genom en konsekvent havspolitik och ett relevant internationellt samarbete. |
| --- | --- |

9.

havspolitik: en unionspolitik vars syfte är att främja ett integrerat och konsekvent beslutsfattande för att maximera hållbar utveckling, ekonomisk tillväxt och social sammanhållning i unionen, i synnerhet när det gäller kust- och öområden och de yttersta randområdena, och när det gäller den hållbara blå ekonomins olika sektorer, genom en konsekvent havspolitik och ett relevant internationellt samarbete.

| 10. | sjöfartsskydd och sjöövervakning: verksamhet för att förstå, i tillämpliga fall förhindra och på ett övergripande sätt hantera alla de händelser och åtgärder som rör maritima området och som skulle påverka områdena sjösäkerhet och sjöfartsskydd, brottsbekämpning, försvar, gränskontroll, skydd av den marina miljön, fiskerikontroll, handel och unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

10.

sjöfartsskydd och sjöövervakning: verksamhet för att förstå, i tillämpliga fall förhindra och på ett övergripande sätt hantera alla de händelser och åtgärder som rör maritima området och som skulle påverka områdena sjösäkerhet och sjöfartsskydd, brottsbekämpning, försvar, gränskontroll, skydd av den marina miljön, fiskerikontroll, handel och unionens ekonomiska intressen.

| 11. | fysisk planering i kust- och havsområden: en process där de berörda medlemsstaternas myndigheter analyserar och organiserar mänsklig verksamhet i havsområden för att uppnå ekologiska, ekonomiska och sociala mål. |
| --- | --- |

11.

fysisk planering i kust- och havsområden: en process där de berörda medlemsstaternas myndigheter analyserar och organiserar mänsklig verksamhet i havsområden för att uppnå ekologiska, ekonomiska och sociala mål.

| 12. | produktiva investeringar i vattenbruk

  : investeringar i byggande, utbyggnad och modernisering av anläggningar för vattenbruksproduktion eller i utrustningen i sådana anläggningar.
  [Ändr. 77] |
| --- | --- |

12.

produktiva investeringar i vattenbruk

  : investeringar i byggande, utbyggnad och modernisering av anläggningar för vattenbruksproduktion eller i utrustningen i sådana anläggningar.
  [Ändr. 77]

| 13. | havsområdesstrategi: en integrerad ram för att hantera de gemensamma utmaningar på havs- och sjöfartsområdet som medlemsstaterna ställs inför, och i tillämpliga fall tredjeländer, i havsområden

  ett särskilt havsområde
  eller i en eller flera subregioner, och främja samarbete och samordning för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning; ramen utarbetas av kommissionen i samarbete med
  de
  berörda länder

  medlemsstaterna och tredjeländerna
  , deras regioner och andra berörda parter beroende på vad som är tillämpligt. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

13.

havsområdesstrategi: en integrerad ram för att hantera de gemensamma utmaningar på havs- och sjöfartsområdet som medlemsstaterna ställs inför, och i tillämpliga fall tredjeländer, i havsområden

  ett särskilt havsområde
  eller i en eller flera subregioner, och främja samarbete och samordning för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning; ramen utarbetas av kommissionen i samarbete med
  de
  berörda länder

  medlemsstaterna och tredjeländerna
  , deras regioner och andra berörda parter beroende på vad som är tillämpligt. [Ändr. 78]

| 14. | småskaligt kustfiske: fiske som bedrivs av fiskefartyg med en längd över allt på under tolv meter och som inte använder släpredskap som förtecknas i artikel 2.1 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (29)

  , fiske som bedrivs utan fartyg och insamling av skaldjur
  . [Ändr. 79] |
| --- | --- |

14.

småskaligt kustfiske: fiske som bedrivs av fiskefartyg med en längd över allt på under tolv meter och som inte använder släpredskap som förtecknas i artikel 2.1 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (29)

  , fiske som bedrivs utan fartyg och insamling av skaldjur
  . [Ändr. 79]

| 14a. | småskalig flotta från de yttersta randområdena: en småskalig flotta som bedriver verksamhet i de yttersta randområdena i den mening som avses i varje nationellt operativt program. [Ändr. 80] |
| --- | --- |

14a.

småskalig flotta från de yttersta randområdena: en småskalig flotta som bedriver verksamhet i de yttersta randområdena i den mening som avses i varje nationellt operativt program. [Ändr. 80]

| 15. | hållbar blå ekonomi: all sektorsspecifik och sektorsövergripande ekonomisk verksamhet över hela den inre marknaden som har anknytning till hav, oceaner, kuster och inlandsvatten, vilket inbegriper unionens yttersta randområden och kustlösa stater, inklusive framväxande sektorer och varor och tjänster som inte omsätts på en marknad, och vilken

  vars syfte
  är förenlig

  att säkerställa miljömässigt, socialt och ekonomiskt välbefinnande för nuvarande och kommande generationer, samtidigt som man upprätthåller och återställer sunda marina ekosystem och skyddar sårbara naturresurser i överensstämmelse
  med unionens miljölagstiftning. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

15.

hållbar blå ekonomi: all sektorsspecifik och sektorsövergripande ekonomisk verksamhet över hela den inre marknaden som har anknytning till hav, oceaner, kuster och inlandsvatten, vilket inbegriper unionens yttersta randområden och kustlösa stater, inklusive framväxande sektorer och varor och tjänster som inte omsätts på en marknad, och vilken

  vars syfte
  är förenlig

  att säkerställa miljömässigt, socialt och ekonomiskt välbefinnande för nuvarande och kommande generationer, samtidigt som man upprätthåller och återställer sunda marina ekosystem och skyddar sårbara naturresurser i överensstämmelse
  med unionens miljölagstiftning. [Ändr. 81]

| 15a. | gemensam förvaltning: ett partnerskap där regeringar, lokala resursanvändare (fiskare), externa aktörer (icke-statliga organisationer, forskningsinstitut), och ibland andra berörda parter inom fiske och kustresurser (båtägare, fiskhandlare, kreditmyndigheter eller utlåningsföretag, turistnäring osv.) delar ansvaret och befogenheterna för beslutsfattandet när det gäller förvaltningen av ett fiske. [Ändr. 82] |
| --- | --- |

15a.

gemensam förvaltning: ett partnerskap där regeringar, lokala resursanvändare (fiskare), externa aktörer (icke-statliga organisationer, forskningsinstitut), och ibland andra berörda parter inom fiske och kustresurser (båtägare, fiskhandlare, kreditmyndigheter eller utlåningsföretag, turistnäring osv.) delar ansvaret och befogenheterna för beslutsfattandet när det gäller förvaltningen av ett fiske. [Ändr. 82]

| 15b. | miljöolycka: oavsiktlig händelse orsakad av naturen eller människan som leder till miljöförstöring. [Ändr. 83] |
| --- | --- |

15b.

miljöolycka: oavsiktlig händelse orsakad av naturen eller människan som leder till miljöförstöring. [Ändr. 83]

Artikel 4

Prioriteringar

EHFF

  EHFVF
  ska bidra till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken och havspolitiken. Fonden har följande prioriteringar:

| 1. | Främja hållbart fiske
  samt skyddet, återställandet
  och bevarandet av marina biologiska resurser. [Ändr. 291/rev] |
| --- | --- |

1.

Främja hållbart fiske
  samt skyddet, återställandet
  och bevarandet av marina biologiska resurser. [Ändr. 291/rev]

| 1a. | Främja hållbart vattenbruk. [Ändr. 85] |
| --- | --- |

1a.

Främja hållbart vattenbruk. [Ändr. 85]

| 2. | Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk
  , fiske
  och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet

  hållbarhet
  och
  socialt ansvar
  . [Ändr. 291/rev] |
| --- | --- |

2.

Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk
  , fiske
  och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet

  hållbarhet
  och
  socialt ansvar
  . [Ändr. 291/rev]

| 3. | Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa
  , med beaktande av den ekologiska belastningsförmågan,
  och främja välmående kustsamhällen

  välstånd och ekonomisk och social sammanhållning i kust-, ö- och inlandssamhällen
  . [Ändr. 87] |
| --- | --- |

3.

Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa
  , med beaktande av den ekologiska belastningsförmågan,
  och främja välmående kustsamhällen

  välstånd och ekonomisk och social sammanhållning i kust-, ö- och inlandssamhällen
  . [Ändr. 87]

| 4. | Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. |
| --- | --- |

4.

Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner.

Stöd inom ramen för EHFF

  EHFVF
  ska
  också
  bidra till att unionens miljömål och mål vad gäller begränsning av och anpassning till klimatförändringar uppnås. Detta bidrag ska spåras i enlighet med den metod som anges i bilaga IV. [Ändr. 88]

Dessa mål ska eftersträvas utan att fiskekapaciteten ökar. [Ändr. 281]

Artikel 4a

De yttersta randområdena

Alla bestämmelser i denna förordning ska ta hänsyn till de särskilda begränsningar som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. [Ändr. 89]

KAPITEL II

Budgetram

Artikel 5

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av EHFF

  EHFVF
  för perioden 2021–2027 ska vara 6 140 000 000

  ökas till 6 867 000 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 7 739 000 000
  EUR i löpande priser. [Ändr. 90]

2.   Den del av finansieringsramen som anslås till EHFF

  EHFVF
  under avdelning II ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel 63 i förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget].

3.   Den del av finansieringsramen som anslås till EHFF

  EHFVF
  under avdelning III ska genomföras antingen direkt av kommissionen i enlighet med artikel 62.1 a i förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] eller inom ramen för indirekt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 c i den förordningen.

Artikel 6

Budgetresurser inom ramen för delad förvaltning

1.   Den del av finansieringsramen som genomförs inom ramen för delad förvaltning enligt vad som fastställs i avdelning II ska vara 5 311 000 000 EUR

  87 % av EHFVF:s finansieringsram [xxx EUR]
  i löpande priser i enlighet med den årliga fördelning som anges i bilaga V. [Ändr. 91]

2.   För insatser som är förlagda till de yttersta randområdena, ska varje berörd medlemsstat, inom ramen för sitt ekonomiska stöd från unionen enligt bilaga V anslå minst

| a) | 102 000 000 EUR för Azorerna och Madeira, |
| --- | --- |

a)

102 000 000 EUR för Azorerna och Madeira,

| b) | 82 000 000 EUR för Kanarieöarna, |
| --- | --- |

b)

82 000 000 EUR för Kanarieöarna,

| c) | 131 000 000 EUR för Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin.
  [Ändr. 92] |
| --- | --- |

c)

131 000 000 EUR för Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin.
  [Ändr. 92]

3.   Den kompensation som avses i artikel 21 får inte överstiga 50 % av något av de anslag som anges i punkt 2 a, b och c.
  [Ändr. 93]

4.   Minst 15 % av det ekonomiska stödet från unionen per medlemsstat ska anslås till de stödområden som avses i artiklarna 19 och 20. Medlemsstater som saknar tillträde till unionens vatten får tillämpa en lägre procentsats vad gäller omfattningen av deras kontroll- och datainsamlingsuppgifter.
  Om anslag för kontroll och insamling av data enligt artiklarna 19 och 20 i denna förordning inte används, får den berörda medlemsstaten överföra motsvarande belopp för användning genom direkt förvaltning för Europeiska fiskerikontrollbyråns utveckling och genomförande av unionen system för fiskerikontroll enligt artikel 40 b i denna förordning. [Ändr. 94]

4a.
     
  Minst 25 % av det ekonomiska stödet från unionen per medlemsstat ska anslås till skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem i havet och i kustnära områden och för marin vetenskap (artiklarna 22 och 27). [Ändr. 283 och 315]

4b.
     
  Minst 10 % av unionens ekonomiska stöd per medlemsstat ska anslås till förbättring av besättningens säkerhet, arbets- och levnadsvillkor, utbildning, sociala dialog, färdigheter och sysselsättning. Unionens ekonomiska stöd från EHFVF per medlemsstat för alla investeringar ombord får inte överstiga 60 % av unionens ekonomiska stöd per medlemsstat. [Ändr. 96]

5.   Det ekonomiska stöd från unionen

  EHFVF
  som anslagits per medlemsstat till de stödområden om avses i artiklarna 17.2 och 18 får inte överstiga den högre av dessa två tröskelvärden:

| a) | 6 000 000 EUR eller |
| --- | --- |

a)

6 000 000 EUR eller

| b) | 10

  15
   % av det ekonomiska stödet från unionen per medlemsstat. [Ändr. 97] |
| --- | --- |

b)

10

  15
   % av det ekonomiska stödet från unionen per medlemsstat. [Ändr. 97]

6.   I enlighet med artiklarna 30–32 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] får EHFF

  EHFVF
  stödja tekniskt stöd för ändamålsenlig förvaltning och användning av denna fond på en enskild medlemsstats initiativ.

Artikel 7

Fördelning av medel för delad förvaltning

De resurser som ska vara tillgängliga för åtaganden från medlemsstaterna enligt artikel 6.1 för perioden 2021–2027 anges i tabellen i bilaga V.

Artikel 8

Budgetresurser inom ramen för direkt och indirekt förvaltning

1.   Den del av finansieringsramen som genomförs inom ramen för direkt och indirekt förvaltning enligt vad som fastställs i avdelning III ska vara 829 000 000 EUR

  13 % av EHFVF:s finansieringsram [xxx EUR]
  i löpande priser. [Ändr. 98]

2.   Det belopp som avses i punkt 1 får användas för tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av
  EHFVF
  , såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive centrala informationstekniska system.

Mer specifikt får EHFF

  EHFVF
  , på kommissionens initiativ och upp till ett tak på 1,7 % av den finansieringsram som avses i artikel 5.1, stödja följande åtgärder:

| a) | Tekniskt stöd för genomförandet av denna förordning enligt vad som avses i artikel 29 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. |
| --- | --- |

a)

Tekniskt stöd för genomförandet av denna förordning enligt vad som avses i artikel 29 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser].

| b) | Utarbetande, övervakning och utvärdering av partnerskapsavtal om hållbart fiske och unionens deltagande i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande, övervakning och utvärdering av partnerskapsavtal om hållbart fiske och unionens deltagande i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

| c) | Inrättande av ett europeiskt nätverk av lokala aktionsgrupper. |
| --- | --- |

c)

Inrättande av ett europeiskt nätverk av lokala aktionsgrupper.

3.   EHFF

  EHFVF
  ska stödja kostnader för informations- och kommunikationsverksamhet knuten till genomförandet av denna förordning.

KAPITEL III

Programplanering

Artikel 9

Programplanering för åtgärder som finansieras inom ramen för delad förvaltning

1.   I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska varje medlemsstat utarbeta ett enda
  nationellt program eller regionala operativa
  program för att genomföra prioriteringarna enligt artikel 4. [Ändr. 99]

2.   Stöd inom ramen för avdelning II ska organiseras enligt de stödområden som anges i bilaga II.

3.   Utöver de faktorer som anges i artikel 17 i [förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska programmet innehålla följande:

| a) | En analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses i det aktuella geografiska området, inbegripet, när så är lämpligt, de havsområden som programmet omfattar. |
| --- | --- |

a)

En analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses i det aktuella geografiska området, inbegripet, när så är lämpligt, de havsområden som programmet omfattar.

| b) | Handlingsplanen för småskaligt kustfiske, vilken avses i artikel 15. |
| --- | --- |

b)

Handlingsplanen för småskaligt kustfiske, vilken avses i artikel 15.

| c) | I tillämpliga fall, handlingsplanerna för de yttersta randområdena, vilka avses i punkt 4

  artikel 29c
  . [Ändr. 100] |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, handlingsplanerna för de yttersta randområdena, vilka avses i punkt 4

  artikel 29c
  . [Ändr. 100]

| ca) | I förekommande fall, handlingsplaner för havsområden för lokala och regionala myndigheter som ansvarar för fiske, skaldjursfiske och havsfrågor. [Ändr. 101] |
| --- | --- |

ca)

I förekommande fall, handlingsplaner för havsområden för lokala och regionala myndigheter som ansvarar för fiske, skaldjursfiske och havsfrågor. [Ändr. 101]

4.   Berörda medlemsstater ska som en del av sitt program utarbeta en handlingsplan för vart och ett av sina yttersta randområden, vilka avses i artikel 6.2, vilken ska innehålla följande:

| a) | En strategi för hållbart nyttjande av fisket och utveckling av hållbara sektorer inom den blå ekonomin. |
| --- | --- |

a)

En strategi för hållbart nyttjande av fisket och utveckling av hållbara sektorer inom den blå ekonomin.

| b) | En beskrivning av de huvudsakliga åtgärder som planeras och de motsvarande ekonomiska medlen, däribland följande:








  i) | Det strukturella till stödet fiskeri- och vattenbrukssektorn inom ramen för avdelning II. |
| --- | --- | --- |

b)

En beskrivning av de huvudsakliga åtgärder som planeras och de motsvarande ekonomiska medlen, däribland följande:

i)

Det strukturella till stödet fiskeri- och vattenbrukssektorn inom ramen för avdelning II.

| ii) | Kompensationen för extra kostnader som avses i artikel 21. |
| --- | --- |

ii)

Kompensationen för extra kostnader som avses i artikel 21.

| iii) | Andra investeringar i den hållbara blå ekonomin som är nödvändiga för en hållbar utveckling i kustområdena.
  [Ändr. 102] |
| --- | --- |

iii)

Andra investeringar i den hållbara blå ekonomin som är nödvändiga för en hållbar utveckling i kustområdena.
  [Ändr. 102]

5.   Kommissionen ska
  , efter att ha inhämtat synpunkter från relevanta rådgivande nämnder,
  ta fram en analys för varje havsområde med uppgifter om gemensamma styrkor och svagheter vad gäller uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013. I tillämpliga fall ska

  , och av uppnåendet av god miljöstatus enligt vad som avses i direktiv 2008/56/EG.
  befintliga havsområdesstrategier och makroregionala strategier beaktas i analysen. [Ändr. 103]

6.   Kommissionen ska bedöma programmet i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. I sin bedömning ska den särskilt ta hänsyn till

| a) | den utsträckning i vilken programmet bidrar maximalt till prioriteringarna enligt artikel 4, |
| --- | --- |

a)

den utsträckning i vilken programmet bidrar maximalt till prioriteringarna enligt artikel 4,

| b) | balansen mellan flottornas fiskekapacitet och de tillgängliga fiskemöjligheterna, enligt medlemsstaternas årliga rapporter i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

b)

balansen mellan flottornas fiskekapacitet och de tillgängliga fiskemöjligheterna, enligt medlemsstaternas årliga rapporter i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| ba) | i tillämpliga fall, behovet av att modernisera eller förnya flottorna, [Ändr. 104] |
| --- | --- |

ba)

i tillämpliga fall, behovet av att modernisera eller förnya flottorna, [Ändr. 104]

| c) | i tillämpliga fall, de fleråriga förvaltningsplanerna som antagits enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013, förvaltningsplanerna som antagits enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och rekommendationerna från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer när dessa är tillämpliga för unionen, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall, de fleråriga förvaltningsplanerna som antagits enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013, förvaltningsplanerna som antagits enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och rekommendationerna från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer när dessa är tillämpliga för unionen,

| d) | genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

d)

genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| da) | kontrollen av invasiva arter som allvarligt skadar produktiviteten i fiskerisektorn, [Ändr. 105] |
| --- | --- |

da)

kontrollen av invasiva arter som allvarligt skadar produktiviteten i fiskerisektorn, [Ändr. 105]

| db) | stödet till forskning om och tillämpning av innovativa selektiva fiskeredskap i hela unionen, inte enbart men bland annat i överensstämmelse med artikel 27 i förordning (EU) nr 1380/2013, [Ändr. 106] |
| --- | --- |

db)

stödet till forskning om och tillämpning av innovativa selektiva fiskeredskap i hela unionen, inte enbart men bland annat i överensstämmelse med artikel 27 i förordning (EU) nr 1380/2013, [Ändr. 106]

| e) | de senaste uppgifterna om
  balansen mellan miljöprioriteringar och
  socioekonomisk prestation inom den hållbara blå ekonomin, i synnerhet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, [Ändr. 107] |
| --- | --- |

e)

de senaste uppgifterna om
  balansen mellan miljöprioriteringar och
  socioekonomisk prestation inom den hållbara blå ekonomin, i synnerhet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, [Ändr. 107]

| f) | i tillämpliga fall, de analyser som avses i punkt 5, |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall, de analyser som avses i punkt 5,

| g) | programmets bidrag till
  att skapa en balans mellan ekonomiska och sociala överväganden och
  bevarande och återställande av marina ekosystem, medan stöd som är kopplat till Natura 2000-områden ska vara förenligt med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG

  och sötvattensekosystem
  , [Ändr. 108] |
| --- | --- |

g)

programmets bidrag till
  att skapa en balans mellan ekonomiska och sociala överväganden och
  bevarande och återställande av marina ekosystem, medan stöd som är kopplat till Natura 2000-områden ska vara förenligt med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG

  och sötvattensekosystem
  , [Ändr. 108]

| h) | programmets bidrag till att
  samla in och
  minska marint skräp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xx [direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön] (30), [Ändr. 109] |
| --- | --- |

h)

programmets bidrag till att
  samla in och
  minska marint skräp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xx [direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön] (30), [Ändr. 109]

| i) | programmets bidrag till
  bekämpning och
  begränsning av och anpassning till klimatförändring

  klimatförändringar, däribland genom minskning av koldioxidutsläpp genom bränslebesparingar
  . [Ändr. 110] |
| --- | --- |

i)

programmets bidrag till
  bekämpning och
  begränsning av och anpassning till klimatförändring

  klimatförändringar, däribland genom minskning av koldioxidutsläpp genom bränslebesparingar
  . [Ändr. 110]

| (ia) | programmets bidrag till bekämpning av IUU-fiske. [Ändr. 111] |
| --- | --- |

(ia)

programmets bidrag till bekämpning av IUU-fiske. [Ändr. 111]

7.   I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska kommissionen anta genomförandeakter om godkännande av programmet. Kommissionen ska godkänna det föreslagna programmet under förutsättning att all nödvändig information har lämnats in.

8.   I enlighet med artikel 19 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska kommissionen anta genomförandeakter om godkännande av programmet.

Artikel 10

Programplanering av stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning

Avdelning III ska genomföras genom de arbetsprogram som avses i artikel 110 i förordning (EU) nr [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget]. I arbetsprogrammen ska, i tillämpliga fall, det totala belopp som har avsatts för blandfinansieringsinsatser enligt artikel 47 anges.

AVDELNING II:

STÖD INOM RAMEN FÖR DELAD FÖRVALTNING

KAPITEL I

Allmänna stödprinciper

Artikel 11

Statligt stöd

1.   Utan att det påverkar punkt 2 ska artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget tillämpas på stöd som medlemsstaterna beviljar företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn.

2.   Artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget ska inte tillämpas på betalningar som medlemsstaterna företar i enlighet med denna förordning, inom tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.

3.   Nationella bestämmelser om offentlig finansiering som går utöver bestämmelserna i denna förordning om sådana betalningar som avses i punkt 2, ska behandlas som en helhet på grundval av punkt 1.

Artikel 12

Ansökningsvillkor

1.   En ansökan om stöd från EHFF

  EHFVF
  , som har lämnats in av en stödmottagare

  sökande
  , ska avvisas under en fastställd tidsperiod som anges i punkt 4, om det har fastställts av den behöriga myndigheten att den berörda stödmottagaren

  sökanden [Ändr. 112]

| a) | har begått en allvarlig överträdelse enligt artikel 42 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (31) eller enligt artikel 90 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt annan lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet
  inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och unionens miljölagstiftning
  , [Ändr. 317] |
| --- | --- |

a)

har begått en allvarlig överträdelse enligt artikel 42 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (31) eller enligt artikel 90 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt annan lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet
  inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och unionens miljölagstiftning
  , [Ändr. 317]

| b) | har varit delaktig i drift, förvaltning eller ägande av fiskefartyg som är upptagna i unionens förteckning över IUU-fartyg enligt artikel 40.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller av ett fartyg som för ett sådant lands flagg som identifierats som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med artikel 33 i den förordningen, eller |
| --- | --- |

b)

har varit delaktig i drift, förvaltning eller ägande av fiskefartyg som är upptagna i unionens förteckning över IUU-fartyg enligt artikel 40.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller av ett fartyg som för ett sådant lands flagg som identifierats som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med artikel 33 i den förordningen, eller

| c) | har begått något av de miljöbrott som anges artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG (32)
  , när ansökan om stöd avser stöd enligt artikel 23. [Ändr. 114] |
| --- | --- |

c)

har begått något av de miljöbrott som anges artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG (32)
  , när ansökan om stöd avser stöd enligt artikel 23. [Ändr. 114]

2.   Stödmottagaren ska, efter det att stödansökan lämnats in, fortsätta att uppfylla ansökningsvillkoren i punkt 1 under insatsens hela genomförandeperiod och för en period av fem

  två
  år efter att den sista utbetalningen till den stödmottagaren har gjorts. [Ändr. 115]

3.   Utan att det påverkar mer långtgående nationella regler enligt överenskommelsen i partnerskapsavtalet med den berörda medlemsstaten, ska en ansökan som lämnats in av en stödmottagare avvisas under en fastställd tidsperiod som anges i punkt 4, när den behöriga myndigheten har fastställt att stödmottagaren har gjort sig skyldig till bedrägeri enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2017/1371/EU (33).

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på

| a) | fastställandet av det tröskelvärde som aktiverar avvisandet i punkterna 1 och 3 och den tidsperiod under vilken avvisandet ska gälla, vilken ska stå i proportion till de allvarliga överträdelsernas, brottens eller bedrägeriets art, allvarlighetsgrad, varaktighet och upprepning och som ska vara minst ett år, |
| --- | --- |

a)

fastställandet av det tröskelvärde som aktiverar avvisandet i punkterna 1 och 3 och den tidsperiod under vilken avvisandet ska gälla, vilken ska stå i proportion till de allvarliga överträdelsernas, brottens eller bedrägeriets art, allvarlighetsgrad, varaktighet och upprepning och som ska vara minst ett år,

| aa) | eventuella villkor enligt vilka tidsperioden för icke-stödberättigande förkortas, [Ändr. 116] |
| --- | --- |

aa)

eventuella villkor enligt vilka tidsperioden för icke-stödberättigande förkortas, [Ändr. 116]

| ab) | fastställande av de villkor som måste uppfyllas efter att den stödansökan som avses i punkt 2 har lämnats in, och metoder för återkrav av utbetalat stöd om villkoren inte uppfylls, i proportion till hur allvarlig överträdelsen är, [Ändr. 117] |
| --- | --- |

ab)

fastställande av de villkor som måste uppfyllas efter att den stödansökan som avses i punkt 2 har lämnats in, och metoder för återkrav av utbetalat stöd om villkoren inte uppfylls, i proportion till hur allvarlig överträdelsen är, [Ändr. 117]

| b) | fastställandet av relevanta start- och slutdatum för den tidsperiod som avses i punkterna 1 och 3. |
| --- | --- |

b)

fastställandet av relevanta start- och slutdatum för den tidsperiod som avses i punkterna 1 och 3.

5.   Medlemsstaterna ska kräva att de stödmottagare som lämnar in en ansökan inom ramen för EHFF

  EHFVF
  till den förvaltande myndigheten lämnar in en undertecknad förklaring om att de uppfyller de krav som anges i punkterna 1 och 3. Medlemsstaterna ska kontrollera att förklaringen är sanningsenlig innan de godkänner insatsen, på grundval av tillgänglig information från de nationella överträdelseregister som avses i artikel 93 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller andra tillgängliga uppgifter.

Vid tillämpning av den kontroll som avses i första stycket ska en medlemsstat, på begäran av en annan medlemsstat, tillhandahålla information som finns i dess nationella överträdelseregister som avses i artikel 93 i förordning (EG) nr 1224/2009.

5a.
     
  Medlemsstaterna får tillämpa avvisandeperioden även på ansökningar som lämnats in av fiskare som fiskar i inlandsvatten och som har begått allvarliga överträdelser i den mening som avses i de nationella reglerna. [Ändr. 118]

Artikel 12a

Stödberättigande insatser

Ett flertal olika åtgärder som fastställs av medlemsstaterna i deras program får stödjas genom EHFVF, förutsatt att de omfattas av en eller flera av de prioriteringar som fastställs i denna förordning. [Ändr. 119]

Artikel 13

Icke stödberättigande insatser

Följande insatser ska inte berättiga till stöd från EHFF

  EHFVF
  :

| a) | Insatser som ökar ett fiskefartygs fiskekapacitet eller stöder inköp av utrustning som ökar ett fiskefartygs förmåga att lokalisera fisk
  , såvida inte syftet är att förbättra besättningens säkerhet eller arbets- eller levnadsvillkor, inbegripet korrigering av fartygets stabilitet eller av produktens kvalitet, förutsatt att ökningen ligger inom den gräns som tilldelats den berörda medlemsstaten, utan att äventyra balansen mellan fiskekapaciteten och tillgängliga fiskemöjligheter, och utan att öka det berörda fiskefartygets förmåga att fånga fisk
  . [Ändr. 120] |
| --- | --- |

a)

Insatser som ökar ett fiskefartygs fiskekapacitet eller stöder inköp av utrustning som ökar ett fiskefartygs förmåga att lokalisera fisk
  , såvida inte syftet är att förbättra besättningens säkerhet eller arbets- eller levnadsvillkor, inbegripet korrigering av fartygets stabilitet eller av produktens kvalitet, förutsatt att ökningen ligger inom den gräns som tilldelats den berörda medlemsstaten, utan att äventyra balansen mellan fiskekapaciteten och tillgängliga fiskemöjligheter, och utan att öka det berörda fiskefartygets förmåga att fånga fisk
  . [Ändr. 120]

| b) | Byggande och förvärv av fiskefartyg eller import av fiskefartyg, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Byggande och förvärv av fiskefartyg eller import av fiskefartyg, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| c) | Överföring till tredjeländer eller omflaggning till tredjelands flagg av fiskerfartyg genom bildande av samriskföretag med partner i dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Överföring till tredjeländer eller omflaggning till tredjelands flagg av fiskerfartyg genom bildande av samriskföretag med partner i dessa länder.

| d) | Tillfälligt eller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt eller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| e) | Undersökande fiske. |
| --- | --- |

e)

Undersökande fiske.

| f) | Överföring av äganderätten till ett företag
  , med undantag av överföring av ett företag till unga fiskare eller unga vattenbrukare
  . [Ändr. 121] |
| --- | --- |

f)

Överföring av äganderätten till ett företag
  , med undantag av överföring av ett företag till unga fiskare eller unga vattenbrukare
  . [Ändr. 121]

| g) | Direkt utsättning, utom om detta är uttryckligen avsett som en bevarandeåtgärd enligt en unionsrättsakt eller i fall av utsättning i undersökande syfte
  eller utsättning förknippad med processer för att förbättra miljö- och produktionsvillkoren i naturmiljön
  . [Ändr. 122] |
| --- | --- |

g)

Direkt utsättning, utom om detta är uttryckligen avsett som en bevarandeåtgärd enligt en unionsrättsakt eller i fall av utsättning i undersökande syfte
  eller utsättning förknippad med processer för att förbättra miljö- och produktionsvillkoren i naturmiljön
  . [Ändr. 122]

| h) | Byggande av nya hamnar, nya landningsplatser eller nya auktionshallar

  , med undantag för små hamnar och landningsplatser i avlägsna områden, särskilt i de yttersta randområdena, på avlägsna öar och i perifera icke-urbana kustområden
  . [Ändr. 123] |
| --- | --- |

h)

Byggande av nya hamnar, nya landningsplatser eller nya auktionshallar

  , med undantag för små hamnar och landningsplatser i avlägsna områden, särskilt i de yttersta randområdena, på avlägsna öar och i perifera icke-urbana kustområden
  . [Ändr. 123]

| i) | Marknadsinterventionsmekanismer som har till syfte att tillfälligt eller definitivt återta fiskeri- och vattenbruksprodukter från marknaden i avsikt att minska tillgången för att förhindra prisfall eller driva upp priserna, vilket även omfattar lagringsåtgärder som ett led i en logistikkedja, vilka skulle får samma effekter vare sig de är avsiktliga eller oavsiktliga. [Ändr. 124] |
| --- | --- |

i)

Marknadsinterventionsmekanismer som har till syfte att tillfälligt eller definitivt återta fiskeri- och vattenbruksprodukter från marknaden i avsikt att minska tillgången för att förhindra prisfall eller driva upp priserna, vilket även omfattar lagringsåtgärder som ett led i en logistikkedja, vilka skulle får samma effekter vare sig de är avsiktliga eller oavsiktliga. [Ändr. 124]

| j) | Investeringar

  Om inte annat föreskrivs i denna förordning, investeringar
  ombord på fiskefartyg som är nödvändiga för att uppfylla kraven i unionsrätten eller nationell rätt, däribland de krav som följer av unionens skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer
  , såvida inte dessa investeringar leder till oproportionerliga kostnader för aktörerna
  . [Ändr. 125] |
| --- | --- |

j)

Investeringar

  Om inte annat föreskrivs i denna förordning, investeringar
  ombord på fiskefartyg som är nödvändiga för att uppfylla kraven i unionsrätten eller nationell rätt, däribland de krav som följer av unionens skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer
  , såvida inte dessa investeringar leder till oproportionerliga kostnader för aktörerna
  . [Ändr. 125]

| k) | Investeringar ombord på fiskefartyg som har bedrivit verksamhet till sjöss under mindre än 60 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in.
  [Ändr. 126] |
| --- | --- |

k)

Investeringar ombord på fiskefartyg som har bedrivit verksamhet till sjöss under mindre än 60 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in.
  [Ändr. 126]

| ka) | Ersättning eller modernisering av fiskefartygets huvud- eller hjälpmotor om det leder till en större effekt i kW. [Ändr. 127] |
| --- | --- |

ka)

Ersättning eller modernisering av fiskefartygets huvud- eller hjälpmotor om det leder till en större effekt i kW. [Ändr. 127]

| kb) | Produktion av genetiskt modifierade organismer om en sådan produktion kan påverka naturmiljön negativt. [Ändr. 128] |
| --- | --- |

kb)

Produktion av genetiskt modifierade organismer om en sådan produktion kan påverka naturmiljön negativt. [Ändr. 128]

Artikel 13a

Stöd för insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor

EHFVF får bevilja stöd för insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor i enlighet med det system för inträde/utträde som avses i artikel 23 i förordning (EU) nr 1380/2013 och med de fiskekapacitetstak som fastställs i bilaga II till den förordningen. I synnerhet ska medlemsstaterna sträva efter att optimera tilldelningen av tillgänglig fiskekapacitet, med beaktande av deras flottors behov, utan att öka sin totala fiskekapacitet. [Ändr. 323]

KAPITEL II

Prioritering 1: Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser
  och socioekonomisk stabilitet [Ändr. 129]

och socioekonomisk stabilitet

AVSNITT 1

ALLMÄNNA VILLKOR

Artikel 14

Stödets allmänna räckvidd

1.   Stöd enligt detta kapitel ska bidra till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmål, enligt vad som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och främja den sociala dialogen mellan parterna
  . [Ändr. 130]

2.   När stöd enligt detta kapitel beviljas för ett fartyg får det fartyget inte överföras eller omflaggas utanför unionen under minst fem år från och med slutbetalningen för den insats som får stöd.

3.   Stöd enligt detta kapitel ska även gälla för inlandsfiske, med undantag för artiklarna 15 och 17.

AVSNITT 2

SMÅSKALIGT KUSTFISKE

Artikel 15

Handlingsplan för småskaligt kustfiske

1.   Medlemsstaterna ska, som en del av sitt program,
  och i vederbörligt samarbete med de relevanta sektorerna,
  utarbeta en handlingsplan för småskaligt kustfiske vilken ska innehålla en strategi för utveckling av lönsamt och hållbart småskaligt kustfiske. Denna strategi ska struktureras i följande avsnitt, i tillämpliga fall: [Ändr. 131]

| a) | Anpassning och förvaltning av fiskekapaciteten. |
| --- | --- |

a)

Anpassning och förvaltning av fiskekapaciteten.

| b) | Främjande av skonsamma, klimattåliga och koldioxidsnåla fiskemetoder som minimerar skadan på den marina miljön. |
| --- | --- |

b)

Främjande av skonsamma, klimattåliga och koldioxidsnåla fiskemetoder som minimerar skadan på den marina miljön.

| c) | Förstärkning av sektorns värdekedja och främjande av saluföringsstrategier
  , genom främjande av mekanismer som förbättrar priset vid första försäljningen i syfte att stödja fiskarna genom att höja ersättningen för deras arbete och som främjar en rättvis och jämn fördelning av mervärde längs sektorns värdekedja genom sänkta marginaler för mellanhänderna, höjda priser i producentledet och kontrollerade priser i konsumentledet
  . [Ändr. 311] |
| --- | --- |

c)

Förstärkning av sektorns värdekedja och främjande av saluföringsstrategier
  , genom främjande av mekanismer som förbättrar priset vid första försäljningen i syfte att stödja fiskarna genom att höja ersättningen för deras arbete och som främjar en rättvis och jämn fördelning av mervärde längs sektorns värdekedja genom sänkta marginaler för mellanhänderna, höjda priser i producentledet och kontrollerade priser i konsumentledet
  . [Ändr. 311]

| d) | Främjande av färdigheter, kunskap, innovation och kapacitetsuppbyggnad
  , särskilt för unga fiskare
  . [Ändr. 132] |
| --- | --- |

d)

Främjande av färdigheter, kunskap, innovation och kapacitetsuppbyggnad
  , särskilt för unga fiskare
  . [Ändr. 132]

| e) | Förbättring av
  hälsa,
  säkerhets- och arbetsförhållanden ombord på fiskefartyg
  , vid fiske bedrivet utan fartyg och insamling av skaldjur, samt på land i aktiviteter som direkt hör till fiskeverksamheten
  . [Ändr. 133] |
| --- | --- |

e)

Förbättring av
  hälsa,
  säkerhets- och arbetsförhållanden ombord på fiskefartyg
  , vid fiske bedrivet utan fartyg och insamling av skaldjur, samt på land i aktiviteter som direkt hör till fiskeverksamheten
  . [Ändr. 133]

| f) | Ökad överensstämmelse med datainsamlings-, spårbarhets-, övervaknings-, kontroll- och tillsynskrav. |
| --- | --- |

f)

Ökad överensstämmelse med datainsamlings-, spårbarhets-, övervaknings-, kontroll- och tillsynskrav.

| g) | Medverkan i den deltagandeinriktade förvaltningen av havsområden, däribland marina skyddsområden och Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

g)

Medverkan i den deltagandeinriktade förvaltningen av havsområden, däribland marina skyddsområden och Natura 2000-områden.

| h) | Diversifiering av verksamheter inom den bredare hållbara blå ekonomin. |
| --- | --- |

h)

Diversifiering av verksamheter inom den bredare hållbara blå ekonomin.

| i) | Kollektiv organisation och kollektivt deltagande i beslutsprocessen och den rådgivande processen. |
| --- | --- |

i)

Kollektiv organisation och kollektivt deltagande i beslutsprocessen och den rådgivande processen.

2.   Handlingsplanen ska beakta FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av hållbart småskaligt fiske och, i tillämpliga fall, den regionala handlingsplanen från Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet.

3.   I syfte att övervaka genomförandet av den strategi som avses i punkt 1 ska det i handlingsplanen fastställas särskilda delmål och mål som är kopplade till relevanta indikatorer som fastställts enligt den övervaknings- och utvärderingsram som avses i artikel 37.

3a.
     
  För att lätta den administrativa bördan för aktörer som ansöker om stöd ska medlemsstaterna sträva efter att införa en förenklad unionsenhetlig ansökningsblankett för åtgärder inom ramen för EHFVF. [Ändr. 134]

Artikel 16

Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja följande investeringar med avseende på fartyg för småskaligt kustfiske som tillhör ett flottsegment för vilket den rapport om fiskekapacitet som avses i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 har visat att det råder balans med de fiskemöjligheter som är tillgängliga för segmentet:

| a) | Det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en ung fiskare som då ansökan inlämnas är under 40 år gammal och har arbetat minst fem år som fiskare eller har erhållit lämplig yrkesutbildning. |
| --- | --- |

a)

Det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en ung fiskare som då ansökan inlämnas är under 40 år gammal och har arbetat minst fem år som fiskare eller har erhållit lämplig yrkesutbildning.

| aa) | Ombyggnad, förnyelse och nydimensionering av fartyg som är uppenbart omoderna, i syfte att förbättra fiskeförhållandena och möjliggöra längre vistelser till havs. [Ändr. 312] |
| --- | --- |

aa)

Ombyggnad, förnyelse och nydimensionering av fartyg som är uppenbart omoderna, i syfte att förbättra fiskeförhållandena och möjliggöra längre vistelser till havs. [Ändr. 312]

| b) | Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor. |
| --- | --- |

b)

Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor.

| ba) | Underlättande av tillgång till krediter och till försäkrings- och finansieringsinstrument. [Ändr. 136] |
| --- | --- |

ba)

Underlättande av tillgång till krediter och till försäkrings- och finansieringsinstrument. [Ändr. 136]

2.   Det fartyg som avses i punkt 1 ska vara utrustat för havsfiske och vara mellan fem och trettio år gammalt.
  [Ändr. 137]

3.   Det stöd som avses i punkt 1 b får endast beviljas på följande villkor:

| a) | Den nya eller moderniserade motorn får inte ha större effekt i kW än den nuvarande motorn. |
| --- | --- |

a)

Den nya eller moderniserade motorn får inte ha större effekt i kW än den nuvarande motorn.

| b) | Varje minskning av fiskekapaciteten i kW till följd av ersättningen eller moderniseringen av en huvud- eller hjälpmotor ska strykas permanent från registret över unionens fiskeflotta. |
| --- | --- |

b)

Varje minskning av fiskekapaciteten i kW till följd av ersättningen eller moderniseringen av en huvud- eller hjälpmotor ska strykas permanent från registret över unionens fiskeflotta.

| c) | Fiskefartygets maskinstyrka ska ha inspekterats fysiskt av medlemsstaten för säkerställande av att den inte överskrider den maskinstyrka som anges i fiskelicensen. |
| --- | --- |

c)

Fiskefartygets maskinstyrka ska ha inspekterats fysiskt av medlemsstaten för säkerställande av att den inte överskrider den maskinstyrka som anges i fiskelicensen.

4.   Inget stöd ska beviljas enligt denna artikel om bedömningen av balansen mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheterna i den senaste rapporten enligt artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 för det flottsegment till vilket fartyget hör inte har utarbetats på grundval av de biologiska och ekonomiska indikatorer samt indikatorer för fartygsutnyttjande som anges i de gemensamma riktlinjer som avses i den förordningen.

AVSNITT 3

SÄRSKILDA STÖDOMRÅDEN

Artikel 17

Förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor.

2.   Om det

  Det
  stöd som avses i punkt 1
  får
  beviljas genom ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, ska

  förutsatt att
  följande villkor vara uppfyllda: [Ändr. 139]

| a) | Upphörandet föreskrivs som ett verktyg i en handlingsplan enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

a)

Upphörandet föreskrivs som ett verktyg i en handlingsplan enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| aa) | Upphörandet leder till en permanent minskning av fiskekapaciteten eftersom det stöd som erhålls inte återinvesteras i flottan. [Ändr. 140] |
| --- | --- |

aa)

Upphörandet leder till en permanent minskning av fiskekapaciteten eftersom det stöd som erhålls inte återinvesteras i flottan. [Ändr. 140]

| b) | Upphörandet uppnås genom skrotning av fiskefartyget eller genom omställning och ombyggnad till annan verksamhet än kommersiellt fiske som är i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och de fleråriga planerna. |
| --- | --- |

b)

Upphörandet uppnås genom skrotning av fiskefartyget eller genom omställning och ombyggnad till annan verksamhet än kommersiellt fiske som är i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och de fleråriga planerna.

| c) | Fiskefartyget är registrerat som aktivt och har bedrivit fiske till havs under minst 120

  90
  dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in. [Ändr. 141] |
| --- | --- |

c)

Fiskefartyget är registrerat som aktivt och har bedrivit fiske till havs under minst 120

  90
  dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in. [Ändr. 141]

| d) | Motsvarande fiskekapacitet har permanent strukits från registret över unionens fiskeflotta, och fiskelicenser och fisketillstånd har också dragits in permanent, i enlighet med artikel 22.5 och 22.6 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

d)

Motsvarande fiskekapacitet har permanent strukits från registret över unionens fiskeflotta, och fiskelicenser och fisketillstånd har också dragits in permanent, i enlighet med artikel 22.5 och 22.6 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| e) | Stödmottagaren får inte registrera ett nytt fiskefartyg inom fem års tid efter att ha mottagit sådant stöd. |
| --- | --- |

e)

Stödmottagaren får inte registrera ett nytt fiskefartyg inom fem års tid efter att ha mottagit sådant stöd.

Fiskare, inbegripet ägare till fiskefartyg och besättningsmedlemmar, som under minst 90 dagar per år under de två kalenderår som föregår dagen då ansökan om stöd lämnas in, har arbetat ombord på ett unionsfiskefartyg som berörs av det definitiva upphörandet, kan också dra nytta av det stöd som avses i punkt 1. De berörda fiskarna ska upphöra med all fiskeverksamhet. Stödmottagaren ska till den behöriga myndigheten lämna in bevis för att fiskeverksamheten har upphört helt och hållet. Ersättningen ska återbetalas av fiskaren tidsproportionellt om fiskaren återgår till fiskeverksamhet inom mindre än två år från den dag då ansökan om stöd lämnades in. [Ändr. 143]

3.   Stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamhet enligt punkt 2 ska genomföras genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med artiklarna 46 a och 89 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser], och ska vara baserat på
  uppfyllandet av de villkor som anges i punkt 2 i denna artikel [Ändr. 144]

| a) | att villkoren är uppfyllda, i enlighet med artikel 46 a i, i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser], och
  [Ändr. 145] |
| --- | --- |

a)

att villkoren är uppfyllda, i enlighet med artikel 46 a i, i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser], och
  [Ändr. 145]

| b) | att resultaten uppnåtts, i enlighet med artikel 46 a ii, i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser].
  [Ändr. 146] |
| --- | --- |

b)

att resultaten uppnåtts, i enlighet med artikel 46 a ii, i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser].
  [Ändr. 146]

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på fastställande av de villkor som avses i led a, som ska ha anknytning till genomförandet av bevarandeåtgärder enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1380/2013.
  [Ändr. 147]

4.   Inget stöd ska beviljas enligt punkt 2 om bedömningen av balansen mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheterna i den senaste rapporten enligt artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 för det flottsegment till vilket fartyget hör inte har utarbetats på grundval av de biologiska och ekonomiska indikatorer samt indikatorer för fartygsutnyttjande som anges i de gemensamma riktlinjer som avses i den förordningen.

Artikel 18

Exceptionellt

  Tillfälligt
  upphörande med fiskeverksamhet [Ändr. 148]

1.   EHHF

  EHFVF
  får stödja en ersättning för exceptionellt

  tillfälligt
  upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av något av följande: [Ändr. 149]

| a) | Bevarandeåtgärder enligt artikel 7.1 a, b, c och j i förordning (EU) nr 1380/2013
  , inklusive fredningstider men undantaget totala tillåtna fångstmängder och kvoter
  , eller likvärdiga bevarandeåtgärder antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, när dessa är tillämpliga på unionen. [Ändr. 150] |
| --- | --- |

a)

Bevarandeåtgärder enligt artikel 7.1 a, b, c och j i förordning (EU) nr 1380/2013
  , inklusive fredningstider men undantaget totala tillåtna fångstmängder och kvoter
  , eller likvärdiga bevarandeåtgärder antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, när dessa är tillämpliga på unionen. [Ändr. 150]

| b) | Åtgärder

  Nödåtgärder
  som ska vidtas av kommissionen
  eller medlemsstaterna
  vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna enligt vad som avses i artikel

  artiklarna
  12
  och 13
  i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 151] |
| --- | --- |

b)

Åtgärder

  Nödåtgärder
  som ska vidtas av kommissionen
  eller medlemsstaterna
  vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna enligt vad som avses i artikel

  artiklarna
  12
  och 13
  i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 151]

| c) | Avbrytande

  Avbruten tillämpning eller utebliven förlängning
  , på grund av force majeure, av tillämpningen av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske eller protokollet till detta. [Ändr. 152] |
| --- | --- |

c)

Avbrytande

  Avbruten tillämpning eller utebliven förlängning
  , på grund av force majeure, av tillämpningen av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske eller protokollet till detta. [Ändr. 152]

| d) | Naturkatastrofer
  , inbegripet stängning av fiske av sanitära skäl
  eller
  onormalt hög dödlighet för fiskeresurser, olyckor till havs i samband med fiskeverksamhet samt ogynnsamma väderförhållanden, bland annat långvariga osäkra väderförhållanden till havs som påverkar ett visst fiske,
  miljöolyckor som formellt erkänns som sådana av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. [Ändr. 153] |
| --- | --- |

d)

Naturkatastrofer
  , inbegripet stängning av fiske av sanitära skäl
  eller
  onormalt hög dödlighet för fiskeresurser, olyckor till havs i samband med fiskeverksamhet samt ogynnsamma väderförhållanden, bland annat långvariga osäkra väderförhållanden till havs som påverkar ett visst fiske,
  miljöolyckor som formellt erkänns som sådana av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. [Ändr. 153]

Återkommande säsongsanknutet upphörande med fiskeverksamheten ska inte beaktas vid beviljandet av ersättningar eller betalning enligt denna artikel. [Ändr. 154]

2.   Det stöd som avses i punkt 1 får endast beviljas när

| a) | det berörda fartygets kommersiella verksamhet

  fiskeriverksamhet
  upphör under minst 90 på varandra följande dagar, och
  [Ändr. 155] |
| --- | --- |

a)

det berörda fartygets kommersiella verksamhet

  fiskeriverksamhet
  upphör under minst 90 på varandra följande dagar, och
  [Ändr. 155]

| b) | de ekonomiska förlusterna till följd av upphörandet uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årsomsättning, beräknat på grundval av företagets genomsnittliga omsättning under de tre föregående kalenderåren. |
| --- | --- |

b)

de ekonomiska förlusterna till följd av upphörandet uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årsomsättning, beräknat på grundval av företagets genomsnittliga omsättning under de tre föregående kalenderåren.

3.   Det stöd som avses i punkt 1 ska endast beviljas

| a) | ägare av fiskefartyg
  eller fiskare som fiskar utan fartyg
  som är registrerade som aktiva och har bedrivit fiske till havs under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in, eller [Ändr. 157] |
| --- | --- |

a)

ägare av fiskefartyg
  eller fiskare som fiskar utan fartyg
  som är registrerade som aktiva och har bedrivit fiske till havs under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in, eller [Ändr. 157]

| b) | fiskare som under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in har arbetat till sjöss ombord på ett unionsfiskefartyg som berörs av det exceptionella

  tillfälliga
  upphörandet. [Ändr. 158] |
| --- | --- |

b)

fiskare som under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in har arbetat till sjöss ombord på ett unionsfiskefartyg som berörs av det exceptionella

  tillfälliga
  upphörandet. [Ändr. 158]

Hänvisningen till antalet dagar till sjöss i denna punkt ska inte tillämpas på ålfiske.

4.   Det stöd som avses i punkt 1 får beviljas under högst sex månader per fartyg under perioden 2021–2027.
  [Ändr. Särskild omröstning]

5.   All fiskeverksamhet som bedrivs av fiskefartyget eller av berörda fiskare ska avbrytas i praktiken under den period som berörs av upphörandet. Den behöriga myndigheten ska förvissa sig om att det berörda fiskefartyget har upphört med all fiskeverksamhet under den period som berörs av det exceptionella

  tillfälliga
  upphörandet och att all överkompensation till följd av att fartyget används för andra syften undviks. [Ändr. 159]

Artikel 19

Kontroll och verkställighet

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja utvecklingen och genomförandet av unionens system för fiskerikontroll, som föreskrivs i artikel 36 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i rådets förordning (EG) nr 1224/2009.

2.   Genom undantag från artikel 13 j får det stöd som avses i punkt 1 även omfatta

| a) | inköp och, installation
  och hantering
  på fartyg av nödvändiga komponenter för obligatorisk fartygsspårning och elektroniska rapporteringssystem som används i kontrollsyfte

  kontroll- och inspektionssyfte
  , endast i fråga om fartyg för småskaligt kustfiske

  med en längd överallt på mindre än 12 meter
  , [Ändr. 160] |
| --- | --- |

a)

inköp och, installation
  och hantering
  på fartyg av nödvändiga komponenter för obligatorisk fartygsspårning och elektroniska rapporteringssystem som används i kontrollsyfte

  kontroll- och inspektionssyfte
  , endast i fråga om fartyg för småskaligt kustfiske

  med en längd överallt på mindre än 12 meter
  , [Ändr. 160]

| b) | inköp och installation på fartyg av nödvändiga komponenter för obligatoriska elektroniska fjärrövervakningssystem som används för kontroll av genomförandet av landningsskyldigheten som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, [Ändr. 161] |
| --- | --- |

b)

inköp och installation på fartyg av nödvändiga komponenter för obligatoriska elektroniska fjärrövervakningssystem som används för kontroll av genomförandet av landningsskyldigheten som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, [Ändr. 161]

| c) | inköp och installation på fartyg av anordningar för obligatorisk kontinuerlig mätning och registrering av framdrivningsmotorns effekt. [Ändr. 162] |
| --- | --- |

c)

inköp och installation på fartyg av anordningar för obligatorisk kontinuerlig mätning och registrering av framdrivningsmotorns effekt. [Ändr. 162]

3.   Det stöd som avses i punkt 1 får också bidra till övervakning till sjöss enligt artikel 28 och till det europeiska samarbetet om kustbevakningsuppgifter enligt artikel 29.

4.   Genom undantag från artikel 2 får det stöd som avses i punkt 1 även beviljas för insatser som genomförs utanför unionens territorium.

Artikel 20

Insamling
  , behandling
  och behandling

  överföring
  av data för fiskeriförvaltning

  fiskeri- och vattenbruksförvaltning
  och vetenskapliga ändamål [Ändr. 163]

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja insamling, förvaltning och

  , behandling,
  användning
  och överföring
  av data
  för fiskeri- och vattenbruksförvaltning och vetenskapliga ändamål, inbegripet data om fritidsfiske,
  enligt föreskrifterna i artiklarna 25.1, 25.2 och 27 i förordning (EU) nr 1380/2013 och såsom ytterligare specificeras i förordning (EU) 2017/1004, på grundval av de nationella arbetsplaner som avses i artikel 6 i förordning (EU) 2017/1004. [Ändr. 164]

2.   Genom undantag från artikel 2 får det stöd som avses i punkt 1 även beviljas för insatser som genomförs utanför unionens territorium.

3.   Kommissionen får anta genomförandeakter med avseende på att fastställa regler om förfaranden, format och tidtabeller för inlämning och godkännande av regionala arbetsplaner enligt punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 53.2.

4.   Kommissionen ska senast den 31 december året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas anta genomförandeakter med avseende på att godkänna eller ändra de arbetsplaner som avses i punkt 1.

Artikel 22

Skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem i havet och, i kustnära områden
  och i sötvatten [Ändr. 166]

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja åtgärder för skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem i havet och, i kustnära områden
  och i sötvatten
  , inbegripet i inlandsvatten.
  För detta ändamål bör man främja samarbete med Europeiska rymdorganisationen och de europeiska satellitprogrammen för att samla in mer uppgifter om havsföroreningarna, och särskilt om plastskräpet i vattnet. [Ändr. 167]

2.   Det stöd som avses i punkt 1 får omfatta

| a) | ersättning till fiskare för att ta upp och samla in förlorade fiskeredskap och
  passivt ta upp
  marint skräp från havet,
  inbegripet att samla in sargassotång i de berörda yttersta randområdena, [Ändr. 168] |
| --- | --- |

a)

ersättning till fiskare för att ta upp och samla in förlorade fiskeredskap och
  passivt ta upp
  marint skräp från havet,
  inbegripet att samla in sargassotång i de berörda yttersta randområdena, [Ändr. 168]

| b) | investeringar i hamnar för att tillhandahålla lämpliga mottagningsanläggningar

  mottagnings-, lagrings- och återvinningsanläggningar
  för förlorade redskap och marint skräp
  , samt oönskade fångster enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013,
  som samlats in från havet, [Ändr. 169] |
| --- | --- |

b)

investeringar i hamnar för att tillhandahålla lämpliga mottagningsanläggningar

  mottagnings-, lagrings- och återvinningsanläggningar
  för förlorade redskap och marint skräp
  , samt oönskade fångster enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013,
  som samlats in från havet, [Ändr. 169]

| ba) | skydd av redskap och fångster från däggdjur och fåglar som är skyddade genom direktiv 92/43/EEG eller 2009/147/EG, förutsatt att det inte undergräver fiskeredskapens selektivitet, [Ändr. 170] |
| --- | --- |

ba)

skydd av redskap och fångster från däggdjur och fåglar som är skyddade genom direktiv 92/43/EEG eller 2009/147/EG, förutsatt att det inte undergräver fiskeredskapens selektivitet, [Ändr. 170]

| bb) | kompensation för användning av hållbara redskap för fiske och skaldjursfiske. [Ändr. 171] |
| --- | --- |

bb)

kompensation för användning av hållbara redskap för fiske och skaldjursfiske. [Ändr. 171]

| c) | åtgärder för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den marina miljön, i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den marina miljön, i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG,

| ca) | åtgärder för att uppnå och upprätthålla en god miljöstatus i sötvattensmiljö, [Ändr. 172] |
| --- | --- |

ca)

åtgärder för att uppnå och upprätthålla en god miljöstatus i sötvattensmiljö, [Ändr. 172]

| cb) | åtgärder för saneringsinsatser, särskilt i fråga om plast, i unionens kust- och fiskeområden och hamnar, [Ändr. 173] |
| --- | --- |

cb)

åtgärder för saneringsinsatser, särskilt i fråga om plast, i unionens kust- och fiskeområden och hamnar, [Ändr. 173]

| d) | genomförande av geografiska skyddsåtgärder som fastställs i artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG, |
| --- | --- |

d)

genomförande av geografiska skyddsåtgärder som fastställs i artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG,

| e) | förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden, i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG, |
| --- | --- |

e)

förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden, i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG,

| f) | skyddet av arter inom ramen för direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG, i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som upprättats enligt artikel 8 i direktiv 92/43/EEG
  samt skyddet av alla de arter som omfattas av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och/eller som finns upptagna på Internationella naturvårdsunionens (IUCN) rödlista
  . [Ändr. 174] |
| --- | --- |

f)

skyddet av arter inom ramen för direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG, i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som upprättats enligt artikel 8 i direktiv 92/43/EEG
  samt skyddet av alla de arter som omfattas av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och/eller som finns upptagna på Internationella naturvårdsunionens (IUCN) rödlista
  . [Ändr. 174]

| fa) | uppförande, installation eller modernisering av fasta eller rörliga anordningar som är avsedda att skydda och stärka den marina faunan och floran, däribland vetenskapliga förberedelser och bedömningar samt, när det gäller de yttersta randområdena, förankrade anordningar som samlar fisk, vilka bidrar till ett hållbart och selektivt fiske. [Ändr. 175] |
| --- | --- |

fa)

uppförande, installation eller modernisering av fasta eller rörliga anordningar som är avsedda att skydda och stärka den marina faunan och floran, däribland vetenskapliga förberedelser och bedömningar samt, när det gäller de yttersta randområdena, förankrade anordningar som samlar fisk, vilka bidrar till ett hållbart och selektivt fiske. [Ändr. 175]

| fb) | system för kompensation av skada på fångster som orsakats av däggdjur eller fåglar som skyddas av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG. [Ändr. 176] |
| --- | --- |

fb)

system för kompensation av skada på fångster som orsakats av däggdjur eller fåglar som skyddas av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG. [Ändr. 176]

| fc) | bidrag till en bättre förvaltning eller bevarande av marina biologiska resurser. [Ändr. 177] |
| --- | --- |

fc)

bidrag till en bättre förvaltning eller bevarande av marina biologiska resurser. [Ändr. 177]

| fd) | stöd för skyddsjakt på eller viltvård av besvärande arter som äventyrar hållbara nivåer för fiskbestånden. [Ändr. 178] |
| --- | --- |

fd)

stöd för skyddsjakt på eller viltvård av besvärande arter som äventyrar hållbara nivåer för fiskbestånden. [Ändr. 178]

| fe) | direkt utsättning som bevarandeåtgärd i en unionsrättsakt. [Ändr. 179] |
| --- | --- |

fe)

direkt utsättning som bevarandeåtgärd i en unionsrättsakt. [Ändr. 179]

| ff) | stöd för insamling och behandling av data om förekomsten av främmande arter som kan få katastrofala följder för den biologiska mångfalden. [Ändr. 180] |
| --- | --- |

ff)

stöd för insamling och behandling av data om förekomsten av främmande arter som kan få katastrofala följder för den biologiska mångfalden. [Ändr. 180]

| fg) | utbildning av fiskare för att öka medvetenheten och minska fiskets inverkan på den marina miljön, i synnerhet när det gäller användningen av mer selektiva fiskeredskap och mer selektiv fiskeutrustning. [Ändr. 181] |
| --- | --- |

fg)

utbildning av fiskare för att öka medvetenheten och minska fiskets inverkan på den marina miljön, i synnerhet när det gäller användningen av mer selektiva fiskeredskap och mer selektiv fiskeutrustning. [Ändr. 181]

2a.
     
  EHFVF får tillhandahålla finansiering på 100 % för ersättning och investeringar enligt artikel 22.2 a och b. [Ändr. 182]

2b.
     
  Punkt 2 e och f ska omfatta motsvarande åtgärder som vidtas av vattenbruksföretag och fiskodlare. [Ändr. 183]

Artikel 22a

Vetenskaplig forskning och datainsamling avseende flyttfåglars inverkan

1.
     
  EHFVF får, på grundval av de fleråriga nationella strategiska planerna, stödja inrättandet av nationella eller gränsöverskridande projekt för vetenskaplig forskning och datainsamling i syfte att öka kunskapen om flyttfåglars inverkan på vattenbrukssektorn och andra relevanta fiskbestånd i EU. Projektresultaten bör offentliggöras på ett tidigt stadium och det bör lämnas rekommendationer om bättre förvaltning.

2.
     
  För att ett nationellt projekt för vetenskaplig forskning och datainsamling ska vara stödberättigat måste det omfatta minst ett institut som är erkänt på nationell nivå eller på EU-nivå.

3.
     
  För att ett gränsöverskridande projekt för vetenskaplig forskning och datainsamling ska vara stödberättigat måste det omfatta minst ett institut från minst två olika medlemsstater. [Ändr. 184]

Artikel 22b

Innovation

1.
     
  För att stimulera innovation inom fisket får EHFVF stödja projekt som syftar till att utveckla eller introducera nya eller väsentligt förbättrade produkter och utrustning, nya eller förbättrade processer och tekniker, nya eller förbättrade förvaltnings- och organisationssystem, även på berednings- och saluföringsnivå, gradvis eliminera utkast och bifångster, introducera ny teknisk och organisatorisk kunskap, minska fiskets miljöpåverkan, inbegripet genom bättre fiskemetoder och mer selektiva fiskeredskap, eller till att uppnå ett mer hållbart utnyttjande av levande marina resurser och samexistens med skyddade rovdjur.

2.
     
  Insatser som finansieras enligt denna artikel ska inledas av enskilda entreprenörer eller producentorganisationer och deras sammanslutningar.

3.
     
  Resultaten av de insatser som finansieras enligt denna artikel ska offentliggöras av medlemsstaten. [Ändr. 185]

KAPITEL IIa

KAPITEL IIa

Prioritering 1a: Främja hållbart vattenbruk [Ändr. 186]

Prioritering 1a: Främja hållbart vattenbruk

Artikel 23

Vattenbruk

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja främjandet av hållbart vattenbruk
  , i såväl saltvattens- som sötvattensanläggningar, inbegripet vattenbruk med slutna system med återcirkulerande vatten,
  i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  liksom en ökning av vattenbruksproduktionen, med beaktande av den ekologiska belastningsförmågan
  .
  EHFVF
  får också stödja djurhälsa och djurskydd inom vattenbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (34) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (35). [Ändr. 187]

2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara förenligt med de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruksverksamhetens utveckling som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

3.   Produktiva Investeringar i vattenbruk enligt denna artikel får endast stödjas
  genom bidrag, i enlighet med artikel 48.1 förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] och, företrädesvis,
  genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) nr [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen. [Ändr. 188]

Artikel 23a

Informationsnätverk för vattenbruksstatistik

1.
     
  EHFVF får stödja insamling, förvaltning och användning av data för vattenbruksförvaltning enligt föreskrifterna i artikel 34.1 a och e, artikel 34.5 och artikel 35.1 d i förordning (EU) nr 1380/2013 för upprättande av ett informationsnätverk för vattenbruksstatistik och nationella arbetsplaner för genomförandet av detta nätverk.

2.
     
  Genom undantag från artikel 2 får det stöd som avses i punkt 1 i denna artikel även beviljas för insatser utanför unionens territorium.

3.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om förfaranden, format och tidsplaner för att bilda det informationsnätverk för vattenbruksstatistik som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 53.2.

4.
     
  Kommissionen får senast den 31 december året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas anta genomförandeakter för att godkänna eller ändra de nationella arbetsplaner som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 53.2. [Ändr. 189]

KAPITEL III

Prioritering 2: Bidra

  Främja konkurrenskraftiga och hållbara fiskeri- och vattenbruksmarknader och beredningssektorer som bidrar
  till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet
  [Ändr. 190]

Bidra

Främja konkurrenskraftiga och hållbara fiskeri- och vattenbruksmarknader och beredningssektorer som bidrar

genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet

[Ändr. 190]

Artikel 24

Saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter

1.
     EHFF

  EHFVF
  får stödja åtgärder som bidrar till att uppnå målen för den gemensamma marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter som föreskrivs i artikel 35 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EU) nr 1379/2013. Fonden får också stödja
  konkreta investeringar och
  åtgärder som främjar saluföringen av, kvaliteten på och mervärdet för fiskeri-
  fiskeriprodukter
  och vattenbruksprodukter

  produkter från ett hållbart vattenbruk
  . [Ändr. 191]

1a.
     
  Vad gäller förberedelserna och genomförandet av de produktions- och marknadsföringsplaner som avses i artikel 28 i förordning (EU) nr 1379/2013 får den berörda medlemsstaten bevilja ett förskott på 50 % av det ekonomiska stödet efter godkännande av produktions- och saluföringsplanen i enlighet med artikel 28.3 i förordning (EU) nr 1379/2013. [Ändr. 192]

1b.
     
  Stöd som beviljas per producentorganisation och år enligt denna artikel får inte överstiga 3 % av det årliga genomsnittsvärdet av den produktion som producentorganisationen släppte ut på marknaden under de tre föregående kalenderåren eller den produktion som medlemmarna i organisationen släppte ut på marknaden under samma period. För nyligen erkända producentorganisationer får detta stöd inte överstiga 3 % av det årliga genomsnittsvärdet av den produktion som släpptes ut på marknaden av organisationens medlemmar under de tre föregående kalenderåren. [Ändr. 193]

1c.
     
  Det stöd som avses i punkt 1a ska endast beviljas producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer. [Ändr. 194]

Artikel 25

Beredning
  och lagring
  av fiskeri- och vattenbruksprodukter [Ändr. 195]

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja investeringar i beredning
  och lagring
  av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Sådant stöd ska bidra till att uppnå målen för den gemensamma marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter som föreskrivs i artikel 35 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EU) nr 1379/2013. [Ändr. 196]

1a.
     
  EHFVF får också stödja investeringar i innovation avseende beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter samt främjandet av partnerskap mellan producentorganisationer och vetenskapliga organ. [Ändr. 197]

2.   Stöd enligt denna artikel ska endast beviljas
  genom bidrag och
  genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) nr [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen. [Ändr. 198]

2a.
     
  Utvecklingen av fiskeri- och vattenbruksberedningsanläggningar får stödjas av medlemsstaterna genom utnyttjande av andra strukturfondsresurser. [Ändr. 199]

Artikel 25a

Lagringsstöd

1.
     
  EHFVF får bevilja ersättning till erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som lagrar de fiskeriprodukter som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) nr 1379/2013, förutsatt att produkterna lagras i enlighet med artiklarna 30 och 31 i den förordningen och förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Lagringsstödets belopp får inte överstiga de tekniska och finansiella kostnaderna för de åtgärder som krävs för stabilisering och lagring av produkterna i fråga. |
| --- | --- |

a)

Lagringsstödets belopp får inte överstiga de tekniska och finansiella kostnaderna för de åtgärder som krävs för stabilisering och lagring av produkterna i fråga.

| b) | De kvantiteter som är berättigade till lagringsstöd får inte överstiga 15 % av de årliga kvantiteterna av de produkter i fråga som saluförs av producentorganisationen. |
| --- | --- |

b)

De kvantiteter som är berättigade till lagringsstöd får inte överstiga 15 % av de årliga kvantiteterna av de produkter i fråga som saluförs av producentorganisationen.

| c) | Det årliga ekonomiska stödet får inte överstiga 2 % av det årliga genomsnittsvärdet av den produktion som släpptes ut på marknaden av producentorganisationens medlemmar under perioden 2016–2018. Om en av producentorganisationens medlemmar inte släppte ut någon produktion på marknaden under perioden 2016–2018 ska, vid tillämpningen av denna punkt, det årliga genomsnittsvärdet av den produktion som släpptes ut på marknaden under de tre första åren av denna medlems produktion beaktas. |
| --- | --- |

c)

Det årliga ekonomiska stödet får inte överstiga 2 % av det årliga genomsnittsvärdet av den produktion som släpptes ut på marknaden av producentorganisationens medlemmar under perioden 2016–2018. Om en av producentorganisationens medlemmar inte släppte ut någon produktion på marknaden under perioden 2016–2018 ska, vid tillämpningen av denna punkt, det årliga genomsnittsvärdet av den produktion som släpptes ut på marknaden under de tre första åren av denna medlems produktion beaktas.

2.
     
  Det stöd som avses i punkt 1 ska beviljas först när produkterna saluförs som livsmedel.

3.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa det belopp för tekniska och finansiella kostnader som ska vara tillämpligt på deras respektive territorier enligt följande:

| (a) | Tekniska kostnader ska beräknas varje år på grundval av direkta kostnader för de åtgärder som krävs för att stabilisera och lagra produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(a)

Tekniska kostnader ska beräknas varje år på grundval av direkta kostnader för de åtgärder som krävs för att stabilisera och lagra produkterna i fråga.

| (b) | Finansiella kostnader ska beräknas varje år med hjälp av den räntesats som fastställs årligen i varje medlemsstat. Dessa tekniska och finansiella kostnader ska offentliggöras. |
| --- | --- |

(b)

Finansiella kostnader ska beräknas varje år med hjälp av den räntesats som fastställs årligen i varje medlemsstat. Dessa tekniska och finansiella kostnader ska offentliggöras.

4.
     
  Medlemsstaterna ska göra kontroller för att säkerställa att de produkter som får lagringsstöd uppfyller villkoren i denna artikel. För genomförandet av sådana kontroller ska mottagare av lagringsstöd föra lagringsregister över varje produktkategori som tas in i lager och som senare åter släpps ut på marknaden som livsmedel. [Ändr. 200]

KAPITEL IV

Prioritering 3: Göra det möjligt för

  Möjliggöra
  en hållbar blå ekonomi att växa,

  inom ekologiska gränser
  och främja välmående kustsamhällen

  kust-, ö- och inlandskustsamhällen [Ändr. 201]

Göra det möjligt för

Möjliggöra

att växa,

inom ekologiska gränser

kustsamhällen

kust-, ö- och inlandskustsamhällen

Artikel 26

Lokalt ledd utveckling

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja hållbar utveckling av lokala ekonomier

  de nödvändiga förutsättningarna för en hållbar blå ekonomi
  och lokalsamhällen

  för lokalsamhällenas välbefinnande
  genom lokalt ledd utveckling enligt artikel 25 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. [Ändr. 202]

2.   I samband med EHFF

  EHFVF
  -stöd ska de lokalt ledda utvecklingsstrategier som avses i artikel 26 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] säkerställa att lokalsamhällena bättre kan utnyttja och dra nytta av de möjligheter som den

  en hållbar
  blå ekonomin

  ekonomi inom ekologiska gränser
  erbjuder, genom att ta vara på och stärka miljömässiga, kulturella, sociala och mänskliga resurser. [Ändr. 203]

2a.
     
  Strategierna ska överensstämma med de möjligheter och behov som har identifierats i det berörda området och med unionsprioriteringarna i artikel 4. Strategierna kan omfatta allt från strategier som är fokuserade på fiskeri till bredare strategier med inriktning på diversifiering av fiskeriberoende områden. Strategierna ska vara mer än bara en samling insatser eller en uppsättning sektorsanknutna enskilda åtgärder. [Ändr. 204]

2b.
     
  För att möjliggöra utvecklingen av en hållbar blå ekonomi och skapandet av mervärde i kustområdena måste de åtgärder som vidtas på detta område vara förenliga med de regionala utvecklingsstrategierna. [Ändr. 205]

2c.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra medförvaltningssystemet för att säkerställa att målen i denna förordning är förenliga med de förhållanden som råder i fiskesamhällena. [Ändr. 206]

Artikel 27

Marin vetenskap

  forskning och sötvattensforskning [Ändr. 207]

EHFF

  EHFVF
  får
  också
  stödja insamling, förvaltning
  , analys, behandling
  och användning av data för att förbättra kunskapen om miljöstatus för den marina miljön
  och sötvattensmiljön
  ,
  fritidsfisket och sektorn för fritidsfiske
  , i syfte att [Ändr. 208]

| a) | uppfylla kraven om övervakning, utseende av särskilda bevarandeområden och förvaltning enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG, |
| --- | --- |

a)

uppfylla kraven om övervakning, utseende av särskilda bevarandeområden och förvaltning enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG,

| aa) | uppfylla krav på datainsamling enligt kommissionens förordning (EG) nr 665/2008
   (36)

  , kommissionens beslut 2010/93/EU
   (37)

  , kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251
   (38)

  och Europaparlamentets och rådets förordning 2017/1004, [Ändr. 209] |
| --- | --- |

aa)

uppfylla krav på datainsamling enligt kommissionens förordning (EG) nr 665/2008
   (36)

  , kommissionens beslut 2010/93/EU
   (37)

  , kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251
   (38)

  och Europaparlamentets och rådets förordning 2017/1004, [Ändr. 209]

| b) | stödja fysisk planering i kust- och havsområden (havsplanering) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU (39), |
| --- | --- |

b)

stödja fysisk planering i kust- och havsområden (havsplanering) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU (39),

| ba) | uppfylla krav på datainsamling enligt GFP-förordningen, [Ändr. 210] |
| --- | --- |

ba)

uppfylla krav på datainsamling enligt GFP-förordningen, [Ändr. 210]

| c) | öka datakvalitet och datadelning genom det europeiska nätverket för marina observationer och data (EMODnet)
  samt i andra datanätverk som omfattar sötvatten, [Ändr. 211] |
| --- | --- |

c)

öka datakvalitet och datadelning genom det europeiska nätverket för marina observationer och data (EMODnet)
  samt i andra datanätverk som omfattar sötvatten, [Ändr. 211]

| ca) | öka tillgången till tillförlitliga uppgifter om fångster vid fritidsfiske, [Ändr. 212] |
| --- | --- |

ca)

öka tillgången till tillförlitliga uppgifter om fångster vid fritidsfiske, [Ändr. 212]

| cb) | främja investeringar i analys och övervakning av havsföroreningar, särskilt plast, för att öka mängden data om situationen, [Ändr. 213] |
| --- | --- |

cb)

främja investeringar i analys och övervakning av havsföroreningar, särskilt plast, för att öka mängden data om situationen, [Ändr. 213]

| cc) | öka kunskapen om marint plastskräp och dess koncentrationer. [Ändr. 214] |
| --- | --- |

cc)

öka kunskapen om marint plastskräp och dess koncentrationer. [Ändr. 214]

KAPITEL V

Prioritering 4: Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner

Artikel 28

Övervakning till sjöss

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja åtgärder som bidrar till att uppnå målen för den gemensamma miljön för informationsutbyte.

2.   Genom undantag från artikel 2 får det stöd som avses i punkt 1 även beviljas för insatser som genomförs utanför unionens territorium.

2a.
     
  I enlighet med målet att uppnå skyddade, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner ska EHFVF bidra till uppnåendet av mål 14 för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. [Ändr. 215]

Artikel 29

Samarbete om kustbevakning

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja insatser som genomförs av nationella myndigheter och som bidrar till det europeiska samarbetet om kustbevakningsuppgifter enligt artikel 53 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1624 (40), artikel 2b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1625 (41) och artikel 7a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1626 (42).

2.   Stödet för åtgärder enligt punkt 1 får även bidra till utvecklingen och genomförandet av unionens system för fiskerikontroll
  och fiskeriinspektion
  enligt de villkor som anges i artikel 19. [Ändr. 216]

3.   Genom undantag från artikel 2 får det stöd som avses i punkt 1 även beviljas för insatser som genomförs utanför unionens territorium.

Artikel 29a

Skydd av natur och arter

EHFVF ska stödja genomförandet av naturskyddsåtgärder inom ramen för FN:s världsstadga för naturen, särskilt artiklarna 21, 22, 23 och 24.

EHFVF ska också stödja frivilligt samarbete och frivillig samordning med och mellan internationella forum, organisationer, organ och institutioner i syfte att slå samman medel för att bekämpa IUU-fiske, tjuvfiske av marina arter och dödande av arter som betraktas som rovdjur i förhållande till fiskbestånden. [Ändr. 217 och 301]

Kapitel Va

Kapitel Va

De yttersta randområdena [Ändr. 218]

De yttersta randområdena

Artikel 29b

Budgetresurser inom ramen för delad förvaltning

1.
     
  För insatser som är förlagda till de yttersta randområdena ska varje berörd medlemsstat, inom ramen för sitt ekonomiska stöd från unionen enligt bilaga V, anslå minst
   (43)

| (a) | 114 000 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 128 566 000 EUR i löpande priser) för Azorerna och Madeira, |
| --- | --- |

(a)

114 000 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 128 566 000 EUR i löpande priser) för Azorerna och Madeira,

| (b) | 91 700 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 103 357 000 EUR i löpande priser) för Kanarieöarna, |
| --- | --- |

(b)

91 700 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 103 357 000 EUR i löpande priser) för Kanarieöarna,

| (c) | 146 500 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 165 119 000 EUR i löpande priser) för Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin. |
| --- | --- |

(c)

146 500 000 EUR i 2018 års fasta priser (dvs. 165 119 000 EUR i löpande priser) för Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin.

2.
     
  Varje medlemsstat ska fastställa den del av de finansieringsramar som anges i punkt 1, som ska öronmärkas för den kompensation som anges i artikel 29d, och som inte får överstiga 50 % av vart och ett av de anslag som avses i punkt 1.

3.
     
  Genom undantag från artikel 9.8 i denna förordning och artikel 19.2 i förordning (EU) .../... [förordningen om gemensamma bestämmelser] samt för att kunna anpassa sig till nya förutsättningar, får medlemsstaterna årligen justera förteckningen över tillåtna fiskeriprodukter och antalet sådana, samt den kompensationsnivå som anges i artikel 29d, förutsatt att de belopp som anges i punkterna 1 och 2 i denna artikel respekteras. Justeringar får endast göras i den utsträckning som en motsvarande ökning eller minskning görs i kompensationsplanerna för en annan region i samma medlemsstat. Medlemsstaterna ska på förhand informera kommissionen om justeringarna. [Ändr. 321]

Artikel 29c

Handlingsplan

Berörda medlemsstater ska som en del av sitt program utarbeta en handlingsplan för vart och ett av sina yttersta randområden, som avses i artikel 6.2, vilken ska innehålla följande:

| a) | En strategi för hållbart nyttjande av fisket och utveckling av hållbara sektorer inom den blå ekonomin. |
| --- | --- |

a)

En strategi för hållbart nyttjande av fisket och utveckling av hållbara sektorer inom den blå ekonomin.

| b) | En beskrivning av de huvudsakliga åtgärder som planeras och de ekonomiska medel som avsatts för detta, däribland följande:










  i) | Det strukturella stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn inom ramen för avdelning II. |
| --- | --- | --- |

b)

En beskrivning av de huvudsakliga åtgärder som planeras och de ekonomiska medel som avsatts för detta, däribland följande:

i)

Det strukturella stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn inom ramen för avdelning II.

| ii) | Kompensationen för de extra kostnader som avses i artikel 29d, inklusive förteckningen över fiskeri- och vattenbruksprodukter och antalet sådana samt kompensationsnivån. |
| --- | --- |

ii)

Kompensationen för de extra kostnader som avses i artikel 29d, inklusive förteckningen över fiskeri- och vattenbruksprodukter och antalet sådana samt kompensationsnivån.

| iii) | Andra investeringar i den hållbara blå ekonomin som är nödvändiga för en hållbar utveckling i kustområdena. [Ändr. 220] |
| --- | --- |

iii)

Andra investeringar i den hållbara blå ekonomin som är nödvändiga för en hållbar utveckling i kustområdena. [Ändr. 220]

Artikel 29d

Förnyelse av flottor för småskaligt kustfiske och tillhörande åtgärder

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 a och b och artikel 16 får EHFVF stödja följande i de yttersta randområdena:

| a) | Förnyelse av fiskeflottor för småskaligt kustfiske, inbegripet byggande och inköp av nya fartyg, för de sökande som fem år före det datum då de ansöker om stödet huvudsakligen är registrerade i det yttersta randområde där det nya fartyget kommer att registreras och som landar alla sina fångster i hamnar i de yttersta randområdena, i syfte att förbättra människors säkerhet, uppfylla EU:s och medlemsstaternas bestämmelser om hygien, hälsa och arbetsförhållanden ombord, bekämpa IUU-fiske och uppnå större miljöeffektivitet. Det fartyg som köps in med hjälp av stöd ska förbli registrerat i det yttersta randområdet i minst 15 år från den dag då stödet beviljades. Om detta villkor inte uppfylls ska stödet betalas tillbaka med ett belopp som är proportionellt, med hänsyn tagen till den bristande efterlevnadens art och svårighetsgrad samt till hur länge den pågått och hur ofta den skett. Förnyelsen av fiskeflottan ska genomföras inom gränserna för tillåtna kapacitetstak och följa den gemensamma fiskeripolitikens mål. |
| --- | --- |

a)

Förnyelse av fiskeflottor för småskaligt kustfiske, inbegripet byggande och inköp av nya fartyg, för de sökande som fem år före det datum då de ansöker om stödet huvudsakligen är registrerade i det yttersta randområde där det nya fartyget kommer att registreras och som landar alla sina fångster i hamnar i de yttersta randområdena, i syfte att förbättra människors säkerhet, uppfylla EU:s och medlemsstaternas bestämmelser om hygien, hälsa och arbetsförhållanden ombord, bekämpa IUU-fiske och uppnå större miljöeffektivitet. Det fartyg som köps in med hjälp av stöd ska förbli registrerat i det yttersta randområdet i minst 15 år från den dag då stödet beviljades. Om detta villkor inte uppfylls ska stödet betalas tillbaka med ett belopp som är proportionellt, med hänsyn tagen till den bristande efterlevnadens art och svårighetsgrad samt till hur länge den pågått och hur ofta den skett. Förnyelsen av fiskeflottan ska genomföras inom gränserna för tillåtna kapacitetstak och följa den gemensamma fiskeripolitikens mål.

| b) | Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor. Den nya motorns eller den moderniserade motorns effekt får överstiga den nuvarande motorns effekt om det föreligger ett behov av ökad effekt som vederbörligen kan motiveras med hänsyn till säkerheten till havs, utan att detta ökar fiskefartygets fångstkapacitet. |
| --- | --- |

b)

Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor. Den nya motorns eller den moderniserade motorns effekt får överstiga den nuvarande motorns effekt om det föreligger ett behov av ökad effekt som vederbörligen kan motiveras med hänsyn till säkerheten till havs, utan att detta ökar fiskefartygets fångstkapacitet.

| c) | Delrenovering av ett fiskefartygs trästrukturskrov när detta behövs för att förbättra sjösäkerheten i enlighet med objektiva tekniska kriterier inom fartygsarkitekturen. |
| --- | --- |

c)

Delrenovering av ett fiskefartygs trästrukturskrov när detta behövs för att förbättra sjösäkerheten i enlighet med objektiva tekniska kriterier inom fartygsarkitekturen.

| d) | Byggande och modernisering av hamnar, hamninfrastruktur, landningsplatser, auktionshallar, skeppsvarv samt skeppsbyggnads- och skeppsreparationsverkstäder, när infrastrukturen bidrar till hållbart fiske. [Ändr. 287] |
| --- | --- |

d)

Byggande och modernisering av hamnar, hamninfrastruktur, landningsplatser, auktionshallar, skeppsvarv samt skeppsbyggnads- och skeppsreparationsverkstäder, när infrastrukturen bidrar till hållbart fiske. [Ändr. 287]

Artikel 21

  29e

Kompensation för extra kostnader i de yttersta randområdena med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter

1.   EHFF

  EHFVF
  får stödja kompensation för extra kostnader som uppstår för stödmottagare inom fiske, odling, beredning och saluföring av vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter från de yttersta randområden som avses i artikel 6.2

  29b.1
  .

1a.
     
  Kompensationen ska stå i proportion till de extra kostnader som den har för avsikt att kompensera för. Kompensationsnivån beträffande de extra kostnaderna ska motiveras väl i kompensationsplanen. Kompensationen får dock inte under några omständigheter överstiga 100 % av de faktiska utgifterna.

2.   Varje berörd medlemsstat ska för sina regioner enligt punkt 1, i enlighet med de kriterier som fastställs i punkt 7, upprätta en förteckning över de fiskeri- och vattenbruksprodukter samt de kvantiteter av dessa produkter som kan komma i fråga för kompensation.

3.   När medlemsstaterna upprättar förteckningen över och fastställer kvantiteterna enligt punkt 2 ska de beakta alla relevanta faktorer, särskilt behovet av att säkerställa att kompensationen är förenlig med den gemensamma fiskeripolitikens regler.

4.   Kompensation får inte beviljas för fiskeri- och vattenbruksprodukter som

| a) | har fångats av fartyg från tredjeland, med undantag av fiskefartyg som för venezuelansk flagg och bedriver verksamhet i unionens vatten, i enlighet med rådets beslut (EU) 2015/1565 (44), |
| --- | --- |

a)

har fångats av fartyg från tredjeland, med undantag av fiskefartyg som för venezuelansk flagg och bedriver verksamhet i unionens vatten, i enlighet med rådets beslut (EU) 2015/1565 (44),

| b) | har fångats av unionsfiskefartyg som inte är registrerade i en hamn i någon av de regioner som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

b)

har fångats av unionsfiskefartyg som inte är registrerade i en hamn i någon av de regioner som avses i punkt 1,

| ba) | har fångats av unionsfiskefartyg som är registrerade i en hamn i någon av de regioner som avses i punkt 1, men som inte bedriver verksamhet eller är involverade i den regionen, |
| --- | --- |

ba)

har fångats av unionsfiskefartyg som är registrerade i en hamn i någon av de regioner som avses i punkt 1, men som inte bedriver verksamhet eller är involverade i den regionen,

| c) | som har importerats från tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

som har importerats från tredjeländer.

5.   Punkt 4 b ska inte tillämpas, om den befintliga kapaciteten inom beredningsindustrin i det berörda yttersta randområdet överstiger de kvantiteter råmaterial som levereras.

6.   Den kompensation som betalas till stödmottagare som utför verksamheter enligt punkt 1 i de yttersta randområdena eller som äger ett fartyg som är registrerat i en hamn i dessa regioner
  och som är verksamma där
  ska, i syfte att undvika överkompensation, beakta följande:

| a) | För varje fiskeri- eller vattenbruksprodukt eller produktkategori, de extra kostnader som uppstår på grund av de specifika nackdelarna i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

a)

För varje fiskeri- eller vattenbruksprodukt eller produktkategori, de extra kostnader som uppstår på grund av de specifika nackdelarna i de berörda regionerna.

| b) | Eventuella andra typer av offentliga åtgärder som påverkar de extra kostnadernas omfattning. |
| --- | --- |

b)

Eventuella andra typer av offentliga åtgärder som påverkar de extra kostnadernas omfattning.

7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52, med avseende på fastställandet av kriterier för beräkningen av de extra kostnader som uppstår på grund av de specifika nackdelarna i de berörda regionerna
  och godkännande av den metodologiska ramen för betalningen av kompensationsstödet
  . [Ändr. 165]

Artikel 29f

Statligt stöd

1.
     
  För fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget och på vilka artiklarna 107, 108 och 109 däri är tillämpliga, får kommissionen, i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget, tillåta driftsstöd i de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget till sektorerna för produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter, för att mildra de särskilda begränsningar som dessa områden har till följd av sin isolering, ökaraktär och mycket avskilda läge.

2.
     
  Medlemsstaterna får bevilja ytterligare finansiering för genomförandet av de kompensationsplaner som avses i artikel 29d. I sådana fall ska medlemsstaterna anmäla det statliga stödet till kommissionen, som får godkänna detta i enlighet med denna förordning som en del av planerna. Statligt stöd som anmäls på detta vis ska anses ha anmälts i den mening som avses i första meningen i artikel 108.3 i EUF-fördraget. [Ändr. 222]

Artikel 29 g

Översyn – Posei

Kommissionen ska senast den 31 december 2023 lägga fram en rapport om genomförandet av bestämmelserna i detta kapitel och vid behov anta lämpliga förslag. Kommissionen ska utvärdera möjligheten att skapa ett särskilt program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) för havs- och fiskerifrågor. [Ändr. 223]

KAPITEL VI

Regler för genomförande inom ramen för delad förvaltning

AVSNITT 1

STÖD FRÅN EHFF

  EHFVF

EHFF

EHFVF

Artikel 30

Beräkning av extrakostnader och inkomstbortfall

Stöd som beviljas på grundval av extrakostnader eller inkomstbortfall ska beviljas enligt i någon av de former som avses i artikel 46 leden a, c, d och e i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser].

Artikel 31

Fastställande av samfinansieringssatser

EHFF:s

  EHFVF:s
  högsta samfinansieringssats per stödområde fastställs i bilaga II.

Artikel 32

Stödnivå för offentligt stöd

1.   Medlemsstaterna ska tillämpa en maximal stödnivå på 50 % av de totala stödberättigande utgifterna för insatsen.

2.   Genom undantag från punkt 1 har särskilda maximala stödnivåer fastställts för vissa stödområden och vissa typer av insatser, och de anges i bilaga III.

3.   När en insats faller inom ramen för flera av raderna 2–16 i bilaga III, ska den högsta maximala stödnivån tillämpas.

4.   När en insats faller inom ramen av en eller flera av raderna 2–16 i bilaga III och den samtidigt faller inom ramen för rad 1, ska den maximala stödnivå som anges i rad 1 tillämpas.

Artikel 32a

Havspolitik och utveckling av en hållbar blå ekonomi

EHFVF ska stödja genomförandet av den integrerade sjöfartspolitiken och tillväxten av den hållbara blå ekonomin genom utveckling av regionala plattformar för finansiering av innovativa projekt. [Ändr. 224]

AVSNITT 2

EKONOMISK FÖRVALTNING

Artikel 33

Avbrott i betalningsfristen

1.   I enlighet med artikel 90.4 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] får kommissionen avbryta betalningsfristen för hela eller en del av en betalningsansökan om det finns bevis för bristande efterlevnad, från en medlemsstats sida, av tillämpliga regler inom den gemensamma fiskeripolitiken
  eller relevant unionslagstiftning på miljöområdet
  , om den bristande efterlevnaden kan komma att påverka de utgifter i en betalningsansökan för vilken den mellanliggande betalningen begärs. [Ändr. 225]

2.   Före det avbrott som avses i punkt 1 ska kommissionen informera den berörda medlemsstaten om bevisen för bristande efterlevnad och medlemsstaten ska ges möjlighet att inkomma med synpunkter inom en rimlig tidsfrist.

3.   Det avbrott som avses i punkt 1 ska vara proportionellt, med hänsyn till den bristande efterlevnadens art, svårighetsgrad, varaktighet och upprepning.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på fastställandet av sådana fall av bristande efterlevnad som avses i punkt 1.

Artikel 34

Innehållande av betalningar

1.   I enlighet med artikel 91.3 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] får kommissionen anta genomförandeakter med avseende på att hålla inne alla eller en del av de mellanliggande betalningarna inom ramen för programmet i fall av bristande efterlevnad, från en medlemsstats sida, av tillämpliga regler inom den gemensamma fiskeripolitiken
  eller relevant unionslagstiftning på miljöområdet
  , om den allvarliga bristande efterlevnaden kan komma att påverka de utgifter i en betalningsansökan för vilken den mellanliggande betalningen begärs. [Ändr. 226]

2.   Före det innehållande som avses i punkt 1 ska kommissionen informera medlemsstaten om att kommissionen anser att det föreligger ett fall av bristande efterlevnad av de tillämpliga reglerna inom den gemensamma fiskeripolitiken och ge medlemsstaten möjlighet att inkomma med synpunkter inom en rimlig tidsfrist.

3.   Det innehållande som avses i punkt 1 ska vara proportionellt, med hänsyn till den allvarliga bristande efterlevnadens art, svårighetsgrad, varaktighet och upprepning.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på fastställandet av sådana fall av allvarlig bristande efterlevnad som avses i punkt 1.

Artikel 35

Medlemsstaternas finansiella korrigeringar

1.   I enlighet med artikel 97.4 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska medlemsstaterna tillämpa finansiella korrigeringar i fall av underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som anges i artikel 12.2 i denna förordning.

2.   För de fall av finansiella korrigeringar som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna fastställa korrigeringens belopp, som ska stå i proportion till arten, svårighetsgraden, varaktigheten och upprepningen av stödmottagarens överträdelse eller straffbara gärning och omfattningen av
  EHFVF:s
  bidrag till stödmottagarens ekonomiska verksamhet.

Artikel 36

Kommissionens finansiella korrigeringar

1.   I enlighet med artikel 98.5 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska kommissionen anta genomförandeakter med avseende på att göra finansiella korrigeringar genom att ställa in hela eller en del av unionens bidrag till ett program om den, efter att ha vidtagit nödvändig granskning, drar följande slutsats:

| a) | Det finns utgifter i en betalningsansökan som påverkas av fall där stödmottagaren inte respekterar skyldigheterna enligt artikel 12.2 och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

a)

Det finns utgifter i en betalningsansökan som påverkas av fall där stödmottagaren inte respekterar skyldigheterna enligt artikel 12.2 och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

| b) | Utgifter som ingår i en betalningsansökan påverkas av fall av allvarlig bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler
  eller relevant unionslagstiftning på miljöområdet
  från medlemsstatens sida, vilka har lett till innehållande av betalning enligt artikel 34, och den berörda medlemsstaten kan fortfarande inte visa att den har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de tillämpliga reglerna kommer att följas och upprätthållas i framtiden. [Ändr. 227] |
| --- | --- |

b)

Utgifter som ingår i en betalningsansökan påverkas av fall av allvarlig bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler
  eller relevant unionslagstiftning på miljöområdet
  från medlemsstatens sida, vilka har lett till innehållande av betalning enligt artikel 34, och den berörda medlemsstaten kan fortfarande inte visa att den har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de tillämpliga reglerna kommer att följas och upprätthållas i framtiden. [Ändr. 227]

2.   Vid fastställande av korrigeringsbeloppet ska kommissionen ta hänsyn till arten, svårighetsgraden, varaktigheten och upprepningen av medlemsstatens eller stödmottagarens allvarliga bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler
  eller relevant unionslagstiftning på miljöområdet
  samt omfattningen av EHFF:s

  EHFVF:s
  bidrag till den berörda stödmottagarens ekonomiska verksamhet. [Ändr. 228]

3.   Om det inte är möjligt att exakt fastställa storleken på de utgifter som är kopplade till medlemsstatens bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler
  eller relevant unionslagstiftning på miljöområdet
  , ska kommissionen tillämpa en schablonsats eller göra en extrapolerad finansiell korrigering i enlighet med punkt 4. [Ändr. 229]

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på att fastställa kriterier för fastställandet av nivån för den tillämpliga finansiella korrigeringen och kriterier för tillämpningen av schablonbelopp eller extrapolerad finansiell korrigering.

AVSNITT 3

ÖVERVAKNING OCH RAPPORTERING

Artikel 37

Övervaknings- och utvärderingsram

1.   Indikatorer för rapportering om EHFF:s

  EHFVF:s
  framsteg mot att uppfylla prioriteringarna i artikel 4 anges i bilaga I.

2.   I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av EHFF:s

  EHFVF:s
  framsteg mot att uppnå prioriteringarna, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 52, med avseende på att ändra bilaga I för att se över eller komplettera indikatorerna när så anses nödvändigt och med avseende på att ändra denna förordning genom bestämmelser om upprättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

Artikel 38

Årlig prestationsrapport

1.   I enlighet med artikel 36.6 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska varje medlemsstat lämna in en årlig prestationsrapport till kommissionen senast en månad före det årliga översynsmötet. Den första rapporten ska lämnas in 2023 och den sista 2029.

2.   Den rapport som avses i punkt 1 ska beskriva de framsteg som sker i programgenomförandet och när det gäller att uppnå de delmål och mål som avses i artikel 12 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Den ska även beskriva eventuella problem som påverkar programmets prestation och de åtgärder som vidtagits för att åtgärda problemen.

3.   Den rapport som avses i punkt 1 ska granskas under det årliga översynsmötet, i enlighet med artikel 36 i förordning (EU) [förordningen om gemensamma bestämmelser].

3a.
     
  Varje medlemsstat ska offentliggöra den rapport som avses i punkt 1 både på originalspråket och på ett av kommissionens arbetsspråk. [Ändr. 230]

3b.
     
  Den rapport som avses i punkt 1 ska rutinmässigt offentliggöras på kommissionens webbplats. [Ändr. 231]

3c.
     
  Varje medlemsstat och kommissionen ska offentliggöra rapporter om bästa praxis på sina respektive webbplatser. [Ändr. 232]

4.   Kommissionen ska anta genomförandeakter med avseende på att fastställa regler för hur de uppgifter som avses i punkt 1 a ska presenteras. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 53.2.

4a.
     
  Kommissionen ska offentliggöra alla relevanta handlingar som rör antagandet av sådana genomförandeakter som avses i punkt 4. [Ändr. 233]

AVDELNING III:

STÖD INOM RAMEN FÖR DIREKT OCH INDIREKT FÖRVALTNING

Artikel 39

Geografiskt tillämpningsområde

Genom undantag från artikel 2 får stöd enligt denna avdelning även beviljas för insatser utanför unionens territorium, med undantag för tekniskt stöd.

KAPITEL I

Prioritering 1: Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser

Artikel 40

Genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken

EHFVF
  ska stödja genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken genom följande:

| a) | Tillhandahållande av vetenskapliga utlåtanden och vetenskaplig kunskap i syfte att främja sunda och effektiva fiskerförvaltningsbeslut inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, inbegripet genom expertdeltagande i vetenskapliga organ. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahållande av vetenskapliga utlåtanden och vetenskaplig kunskap i syfte att främja sunda och effektiva fiskerförvaltningsbeslut inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, inbegripet genom expertdeltagande i vetenskapliga organ.

| aa) | Användning av medlen från Horisont Europas forsknings- och utvecklingsprogram i så stor utsträckning som möjligt för att stödja och uppmuntra forskning och utveckling samt innovationsverksamhet i fiskeri- och vattenbrukssektorn. [Ändr. 234] |
| --- | --- |

aa)

Användning av medlen från Horisont Europas forsknings- och utvecklingsprogram i så stor utsträckning som möjligt för att stödja och uppmuntra forskning och utveckling samt innovationsverksamhet i fiskeri- och vattenbrukssektorn. [Ändr. 234]

| b) | Utveckling och genomförande av unionen system för fiskerikontroll som föreskrivs i artikel 36 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

b)

Utveckling och genomförande av unionen system för fiskerikontroll som föreskrivs i artikel 36 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EG) nr 1224/2009.

| c) | De rådgivande nämndernas funktion, vilka är nämnder som inrättats i enlighet med artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013 och har ett mål som omfattas av och stöder den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

c)

De rådgivande nämndernas funktion, vilka är nämnder som inrättats i enlighet med artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013 och har ett mål som omfattas av och stöder den gemensamma fiskeripolitiken.

| d) | Frivilliga bidrag till verksamheten i internationella organisationer som hanterar frågor som rör fisket, i enlighet med artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

d)

Frivilliga bidrag till verksamheten i internationella organisationer som hanterar frågor som rör fisket, i enlighet med artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Artikel 41

Främjande av rena och sunda hav

1.   EHFF

  EHFVF
  ska stödja främjandet av rena och sunda hav, inbegripet genom åtgärder för att stödja genomförandet av direktiv 2008/56/EG och åtgärder för att säkerställa förenligheten med målet att uppnå en god miljöstatus enligt artikel 2.5 j i förordning (EU) nr 1380/2013, och genomförandet av en Europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara förenligt med unionens miljölagstiftning, i synnerhet med målet att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus enligt vad som föreskrivs i artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG.

KAPITEL II

Prioritering 2: Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom
  fiskeri,
  vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet [Ändr. 235]

fiskeri,

[Ändr. 235]

Artikel 42

Marknadsinformation

EHFF

  EHFVF
  ska stödja utarbetande och spridning av marknadsinformation om fiskeri- och vattenbruksprodukter i enlighet med artikel 42 i förordning (EU) nr 1379/2013
  , dvs. genom inrättandet av ett informationsnätverk för vattenbruksstatistik
  . [Ändr. 236]

KAPITEL III

Prioritering 3: Göra det möjligt

  Möjliggöra lämpliga förutsättningar
  för en hållbar blå ekonomi att växa, och främja

  och främja en sund marin miljö för
  välmående kustsamhällen [Ändr. 237]

Göra det möjligt

Möjliggöra lämpliga förutsättningar

att växa, och främja

och främja en sund marin miljö för

[Ändr. 237]

Artikel 43

Havspolitik och utveckling av en hållbar blå ekonomi
  som utvecklas inom ekologiska gränser till havs och i sjöar och floder [Ändr. 238]

EHFF

  EHFVF
  ska stödja genomförandet av havspolitiken
  och utvecklingen av en hållbar blå ekonomi
  genom följande: [Ändr. 239]

| a) | Främjande av en koldioxidsnål och klimattålig hållbar blå ekonomi
  som säkerställer att människor och miljö mår bra och som utvecklas inom ekologiska gränser till havs och i sjöar och floder
  . [Ändr. 240] |
| --- | --- |

a)

Främjande av en koldioxidsnål och klimattålig hållbar blå ekonomi
  som säkerställer att människor och miljö mår bra och som utvecklas inom ekologiska gränser till havs och i sjöar och floder
  . [Ändr. 240]

| aa) | Återhämtning och skydd av marina system samt underhåll av deras mångfald, produktivitet, motståndskraft och inneboende värde. [Ändr. 241] |
| --- | --- |

aa)

Återhämtning och skydd av marina system samt underhåll av deras mångfald, produktivitet, motståndskraft och inneboende värde. [Ändr. 241]

| b) | Främjande av en integrerad styrning och förvaltning av havspolitiken, bland annat genom fysisk planering i kust- och havsområden, havsområdsstrategier och, regionalt samarbete i havsfrågor
  unionens makroregionala strategier och gränsöverskridande samarbete
  . [Ändr. 242] |
| --- | --- |

b)

Främjande av en integrerad styrning och förvaltning av havspolitiken, bland annat genom fysisk planering i kust- och havsområden, havsområdsstrategier och, regionalt samarbete i havsfrågor
  unionens makroregionala strategier och gränsöverskridande samarbete
  . [Ändr. 242]

| ba) | Främjande av ansvarsfull produktion och konsumtion, ren teknik, förnybar energi och cirkulära materialflöden. [Ändr. 243] |
| --- | --- |

ba)

Främjande av ansvarsfull produktion och konsumtion, ren teknik, förnybar energi och cirkulära materialflöden. [Ändr. 243]

| c) | Förbättrad överföring och förbättrat utnyttjande av forskning, innovation och teknik i den hållbara blå ekonomin, inbegripet genom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling (EMODnet)
  , liksom genom andra datanätverk som avser sötvatten, för att säkerställa att teknik- och effektivitetsvinsterna inte blir omsprungna av tillväxten, att fokus ligger på hållbar ekonomisk verksamhet som tillgodoser nuvarande och kommande generationers behov och att nödvändiga verktyg och färdigheter för övergången till en cirkulär ekonomi utvecklas i enlighet med EU:s plaststrategi i den cirkulära ekonomin
  . [Ändr. 244] |
| --- | --- |

c)

Förbättrad överföring och förbättrat utnyttjande av forskning, innovation och teknik i den hållbara blå ekonomin, inbegripet genom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling (EMODnet)
  , liksom genom andra datanätverk som avser sötvatten, för att säkerställa att teknik- och effektivitetsvinsterna inte blir omsprungna av tillväxten, att fokus ligger på hållbar ekonomisk verksamhet som tillgodoser nuvarande och kommande generationers behov och att nödvändiga verktyg och färdigheter för övergången till en cirkulär ekonomi utvecklas i enlighet med EU:s plaststrategi i den cirkulära ekonomin
  . [Ändr. 244]

| d) | Förbättrad kompetens inom det maritima området, ökad kunskap om haven och ökad delning

  om sötvatten och ökat gemensamt utnyttjande
  av socioekonomiska
  och miljömässiga
  data om den hållbara blå ekonomin. [Ändr. 245] |
| --- | --- |

d)

Förbättrad kompetens inom det maritima området, ökad kunskap om haven och ökad delning

  om sötvatten och ökat gemensamt utnyttjande
  av socioekonomiska
  och miljömässiga
  data om den hållbara blå ekonomin. [Ändr. 245]

| e) | Framtagande av projektöversikter och innovativa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

e)

Framtagande av projektöversikter och innovativa finansieringsinstrument.

| ea) | Stöd till åtgärder för skydd och återställande av den biologiska mångfalden och ekosystemen i havs- och kustområden genom att fiskare får ersättning för insamling och upplockning av förlorade fiskeredskap och marint skräp till havs. [Ändr. 246] |
| --- | --- |

ea)

Stöd till åtgärder för skydd och återställande av den biologiska mångfalden och ekosystemen i havs- och kustområden genom att fiskare får ersättning för insamling och upplockning av förlorade fiskeredskap och marint skräp till havs. [Ändr. 246]

Artikel 43a

Investeringsbeslut i den blå ekonomin

Investeringsbeslut inom ramen för den hållbara blå ekonomin ska bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden för att undvika skadlig miljöpåverkan som kan äventyra hållbarheten på lång sikt. När det saknas tillräcklig kunskap eller information ska försiktighetsprincipen tillämpas inom både den offentliga och den privata sektorn, eftersom det finns en risk för att potentiellt skadliga åtgärder vidtas. [Ändr. 247]

KAPITEL IV

Prioritering 4: Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner

Artikel 44

Sjöfartsskydd och sjöövervakning

EHFF

  EHFVF
  ska stödja främjandet av sjöfartsskydd och sjöövervakning, inbegripet genom datautbyte, samarbete om kustbevakningsuppgifter och mellan organ samt kampen mot brottlighet och olaglig verksamhet till sjöss.

Artikel 45

Internationell världshavsförvaltning

EHFF

  EHFVF
  ska stödja genomförandet av politiken för internationell världshavsförvaltning genom följande:

| a) | Frivilliga bidrag till internationella organisationer som är verksamma inom havsförvaltningsområdet. |
| --- | --- |

a)

Frivilliga bidrag till internationella organisationer som är verksamma inom havsförvaltningsområdet.

| b) | Frivilligt samarbete med och samordning mellan internationella forum, organ och institutioner inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention, Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra relevanta internationella avtal, överenskommelser eller partnerskap. |
| --- | --- |

b)

Frivilligt samarbete med och samordning mellan internationella forum, organ och institutioner inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention, Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra relevanta internationella avtal, överenskommelser eller partnerskap.

| c) | Genomförande av världshavspartnerskap mellan unionen och relevanta världshavsaktörer. |
| --- | --- |

c)

Genomförande av världshavspartnerskap mellan unionen och relevanta världshavsaktörer.

| d) | Genomförande av relevanta internationella avtal, överenskommelser och instrument som syftar till att främja en bättre världshavsförvaltning såväl som att utveckla åtgärder, verktyg och kunskap som möjliggör säkra, trygga och rena världshav som förvaltas på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

d)

Genomförande av relevanta internationella avtal, överenskommelser och instrument som syftar till att främja en bättre världshavsförvaltning såväl som att utveckla åtgärder, verktyg och kunskap som möjliggör säkra, trygga och rena världshav som förvaltas på ett hållbart sätt.

| e) | Genomförande av relevanta internationella avtal, åtgärder och verktyg för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

  IUU-fiske och av åtgärder och verktyg för att minimera inverkan på havsmiljön, särskilt oavsiktliga fångster av sjöfåglar
  ,
  havslevande däggdjur och havssköldpaddor
  . [Ändr. 248] |
| --- | --- |

e)

Genomförande av relevanta internationella avtal, åtgärder och verktyg för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

  IUU-fiske och av åtgärder och verktyg för att minimera inverkan på havsmiljön, särskilt oavsiktliga fångster av sjöfåglar
  ,
  havslevande däggdjur och havssköldpaddor
  . [Ändr. 248]

| f) | Internationellt samarbete om och framtagande av världshavsforskning och världshavsdata. |
| --- | --- |

f)

Internationellt samarbete om och framtagande av världshavsforskning och världshavsdata.

Artikel 45a

Städning av haven

EHFVF ska stödja åtgärder för att rensa upp haven och oceanerna från alla typer av avfall, främst plast och ”plastkontinenter” samt farligt eller radioaktivt avfall. [Ändr. 249 och 300]

KAPITEL V

Regler för genomförande inom ramen för direkt och indirekt förvaltning

Artikel 46

Former för unionsfinansiering

1.   EHFF

  EHFVF
  får tillhandahålla finansiering i någon av de former som anges förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget], i synnerhet upphandling enligt avdelning VII i den förordningen och bidrag enligt avdelning VIII i den förordningen. Fonden kan också tillhandahålla finansiering i form av finansiella instrument inom blandfinansieringsinsatser, i enlighet med artikel 47.

2.   Utvärderingen av förslagen om bidrag får genomföras av oberoende experter.

2a.
     
  Betalningsförfaranden i samband med denna förordning måste påskyndas för att minska den ekonomiska bördan för fiskare. Kommissionen ska utvärdera den nuvarande insatsen för att förbättra och påskynda betalningsprocessen. [Ändr. 250]

Artikel 47

Blandfinansieringsinsatser

Blandfinansieringsinsatser inom ramen för EHFF

  EHFVF
  ska genomföras i enlighet med förordning (EU) [förordning om InvestEU] och avdelning X i förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget].
  Under de fyra månader som följer på offentliggörandet av denna förordning i Europeiska unionens officiella tidning ska kommissionen för medlemsstaterna lägga fram detaljerade riktlinjer för genomförandet av blandfinansieringsinsatser i de nationella operativa programmen i enlighet med EHFVF, varvid särskild tonvikt ska fästas vid blandfinansieringsinsatser för lokal utveckling som genomförs av lokala aktörer. [Ändr. 251]

Artikel 48

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   En interrimsutvärdering av stödet enligt avdelning III ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet, dock senast fyra år efter det att stödet började genomföras.
  Denna utvärdering ska ske i form av en rapport från kommissionen och ska innehålla en detaljerad analys av alla specifika delar av genomförandet [Ändr. 252].

3.   Vid utgången av stödets genomförandeperiod, dock senast fyra år efter denna, ska en slutlig utvärderingsrapport om stödet enligt avdelning III utarbetas av kommissionen.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatsen från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer

  de utvärderingsrapporter som avses i punkterna 2 och 3
  till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. [Ändr. 253]

4a.
     
  När så är lämpligt får kommissionen föreslå ändringar av denna förordning på grundval av den rapport som avses i punkt 2. [Ändr. 254]

Artikel 49

Revision

Revisioner av användningen av unionens medel som utförts av personer eller enheter, även av andra än de som fått uppdraget av unionens institutioner eller organ, ska ligga till grund för den övergripande försäkran som avses i artikel 127 i förordning (EU)[förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget].

Artikel 50

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende EHFF

  EHFVF
  och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats EHFF

  EHFVF
  ska också bidra till den gemensamma spridningen av information om unionens politiska prioriteringar, i den mån de berör de prioriteringar som avses i artikel 4.

Artikel 51

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier för stödberättigande som anges i artikel 197 i förordning (EU) [förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget] ska de kriterier som fastställs i punkterna 2–3 tillämpas.

2.   Följande enheter kan komma i fråga för stöd:

| a) | Rättsliga enheter som är etablerade i en medlemsstat
  , i ett utomeuropeiskt land eller territorium
  eller i ett tredjeland som anges i arbetsprogrammet enligt de villkor som anges i punkterna 3 och 4. [Ändr. 255] |
| --- | --- |

a)

Rättsliga enheter som är etablerade i en medlemsstat
  , i ett utomeuropeiskt land eller territorium
  eller i ett tredjeland som anges i arbetsprogrammet enligt de villkor som anges i punkterna 3 och 4. [Ändr. 255]

| b) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten
  , inbegripet branschorganisationer,
  eller varje internationell organisation. [Ändr. 256] |
| --- | --- |

b)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten
  , inbegripet branschorganisationer,
  eller varje internationell organisation. [Ändr. 256]

3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland får i undantagsfall delta när det är nödvändigt för att nå målen för en viss åtgärd.

4.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är knutet till programmet bör i princip själva bära kostnaderna för sitt deltagande.

AVDELNING IV:

FÖRFARANDEBESTÄMMELSER

Artikel 52

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 12, 17, 21, 33, 34, 36, 37 och 55 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2027.

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 12, 17, 21, 33, 34, 36, 37 och 55 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 12, 17, 21, 33, 34, 36, 37 eller 55 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 53

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för Europeiska havs- och fiskerifonden. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (45).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4

  5
  i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. [Ändr. 257]

AVDELNING V:

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 54

Upphävande

1.   Förordning (EU) nr 508/2014 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2021.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 55

Övergångsbestämmelser

1.   I syfte att underlätta övergången från det stödsystem som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014 till det system som fastställs genom denna förordning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på att fastställa de villkor enligt vilka det stöd som godkänts av kommissionen inom ramen förförordning (EU) nr 508/2014 får integreras med det stöd som föreskrivs i denna förordning.

2.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordning (EU) nr 508/2014, vilken ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

3.   Ansökningar i enlighet med förordning (EU) nr 508/2014 ska förbli giltiga.

Artikel 56

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 104.

1

(2)  EUT C 361, 5.10.2018, s. 9.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets ståndpunkt av den 4 april 2019.

3

(4)  EUT C [...], [...], s. [...].

4

(5)  EUT C [...], [...], s. [...].

5

(6)  
  EUT C [...], [...], s. [...].

6

EUT C [...], [...], s. [...].

(7)  EUT C [...], [...], s. [...].

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av den 17 maj 2017 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (EUT L 157, 20.6.2017, s. 1).

10

(11)  COM(2017)0623.

11

COM(2017)0623.

(12)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

12

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

13

(14)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

15

(16)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1).

16

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(17)  COM(2018)0028.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

18

(19)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

19

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

(20)  Rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 1).

20

(21)  JOIN(2016)0049.

21

(22)  Interinstitutionellt avtal av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

24

(25)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

25

(26)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

29

(30)  EUT C [...], [...], s. [...].

30

(31)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 328, 6.12.2008, s. 28).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.07.2017, s. 29).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

34

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (EUT L 189, 27.6.2014, s. 1).

35

(36)  
  Kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 av den 14 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 199/2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 186, 15.7.2008, s. 3).

36

Kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 av den 14 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 199/2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 186, 15.7.2008, s. 3).

(37)  
  Kommissionens beslut 2010/93/EU av den 18 december 2009 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för perioden 2011–2013 (delgivet med nr C(2009)10121) (EUT L 41, 16.2.2010, s. 8).

37

Kommissionens beslut 2010/93/EU av den 18 december 2009 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för perioden 2011–2013 (delgivet med nr C(2009)10121) (EUT L 41, 16.2.2010, s. 8).

(38)  
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 av den 12 juli 2016 om antagande av ett flerårigt unionsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (EUT L 207, 1.8.2016, s. 113).

38

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 av den 12 juli 2016 om antagande av ett flerårigt unionsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (EUT L 207, 1.8.2016, s. 113).

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (EUT L 257, 28.8.2014, s. 135).

39

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1624 av den 14 september 2016 om en europeisk gräns- och kustbevakning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 863/2007, rådets förordning (EG) nr 2007/2004 och rådets beslut 2005/267/EG (EUT L 251, 16.9.2016, s. 1).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1625 av den 14 september 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (EUT L 251, 16.9.2016, s. 77).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1626 av den 14 september 2016 om ändring av rådets förordning (EG) nr 768/2005 om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske (EUT L 251, 16.9.2016, s. 80).

42

(43)  
  Dessa siffror kommer att behövas anpassas utifrån de siffror som fastställts i artikel 5.1.

43

Dessa siffror kommer att behövas anpassas utifrån de siffror som fastställts i artikel 5.1.

(44)  Rådets beslut (EU) 2015/1565 av den 14 september 2015 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (EUT L 244, 14.9.2015, s. 55).

44

(45)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

45

BILAGA I

GEMENSAMMA INDIKATORER

| PRIORITERING | INDIKATOR |
| --- | --- |
| Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser | Utvecklingen vad gäller volymen på landningar som härrör från bestånd som bedömts på MSY-nivå |
| Unionsflottans utveckling med avseende på lönsamhet
  och sysselsättning [Ändr. 260] |
| Areal (ha)

  Grad av efterlevnad av de miljömål som har fastställts inom ramen för handlingsplanen
  för
  skydd av den marina miljön i linje med ramdirektivet om en marin strategi eller, om en sådan saknas, avsevärt positiva resultat i
  för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka

  och som
  omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande [Ändr. 261] |
| Procentandel fartyg som är utrustade med elektronisk utrustning för positionsbestämning och fångstrapportering |
| Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom
  fiskeri,
  vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet [Ändr. 258] | Utvecklingen i värde och volym vad gäller vattenbruksproduktionen i unionen |
| Utveckling av lönsamheten för unionens fiskeflotta samt sysselsättningen [Ändr. 262] |
| Utvecklingen i värde och volym vad gäller landningar |
| Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa, och främja välmående kustsamhällen

  kust- och ösamhällen [Ändr. 259] | BNP-utvecklingen i maritima NUTS 3-regioner |
| Utvecklingen av antalet jobb (i heltidsekvivalenter) i den hållbara blå ekonomin |
| Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner | Antalet gemensamma insatser som bidrar till det europeiska samarbetet om kustbevakningstjänster |

PRIORITERING

INDIKATOR

Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser

Utvecklingen vad gäller volymen på landningar som härrör från bestånd som bedömts på MSY-nivå

Unionsflottans utveckling med avseende på lönsamhet
  och sysselsättning [Ändr. 260]

Areal (ha)

  Grad av efterlevnad av de miljömål som har fastställts inom ramen för handlingsplanen
  för
  skydd av den marina miljön i linje med ramdirektivet om en marin strategi eller, om en sådan saknas, avsevärt positiva resultat i
  för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka

  och som
  omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande [Ändr. 261]

Procentandel fartyg som är utrustade med elektronisk utrustning för positionsbestämning och fångstrapportering

Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom
  fiskeri,
  vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet [Ändr. 258]

Utvecklingen i värde och volym vad gäller vattenbruksproduktionen i unionen

Utveckling av lönsamheten för unionens fiskeflotta samt sysselsättningen [Ändr. 262]

Utvecklingen i värde och volym vad gäller landningar

Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa, och främja välmående kustsamhällen

  kust- och ösamhällen [Ändr. 259]

BNP-utvecklingen i maritima NUTS 3-regioner

Utvecklingen av antalet jobb (i heltidsekvivalenter) i den hållbara blå ekonomin

Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner

Antalet gemensamma insatser som bidrar till det europeiska samarbetet om kustbevakningstjänster

BILAGA II

STÖDOMRÅDEN INOM RAMEN FÖR DELAD FÖRVALTNING

| PRIORITERING | STÖDOMRÅDE | TYP AV STÖDOMRÅDE (nomenklatur som ska användas i finansieringsplanen) | MAXIMAL SAMFINANSIERINGSSATS
  (% av de stödberättigande offentliga utgifterna) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Artikel 14.1

  Uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmål | 1.1 | 75 % |
| 1 | Artikel 16

  Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske | 1.1 | 75

  85
   % [Ändr. 263] |
| 1 | Artikel 17.1

  Förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor | 1.1 | 75 % |
| 1 | Artikel 17.2

  Definitivt upphörande med fiskeverksamhet | 1.2 | 50 % |
| 1 | Artikel 18

  Exceptionellt upphörande med fiskeverksamhet | 1.2 | 50 % |
| 1 | Artikel 19

  Kontroll och verkställighet | 1.3 | 85 % |
| 1 | Artikel 20

  Insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga ändamål | 1.3 | 85 % |
| 1 | Artikel 21

  Kompensation för extra kostnader i de yttersta randområdena med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter | 1.4 | 100 % |
| 1 | Artikel 22

  Skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem | 1.5 | 85 % |
| 2 | Artikel 23

  Vattenbruk | 2.1 | 75

  85
   % |
| 2 | Fiskeri | 2.1 | 75 % [Ändr. 264] |
| 2 | Artikel 23a




  Informationsnätverk för vattenbruksstatistik | X | 75 % [Ändr. 265] |
| 2

  3 | Artikel 24

  Saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter | 2.1 | 3.1 |

PRIORITERING

STÖDOMRÅDE

TYP AV STÖDOMRÅDE (nomenklatur som ska användas i finansieringsplanen)

MAXIMAL SAMFINANSIERINGSSATS

(% av de stödberättigande offentliga utgifterna)

1

Artikel 14.1

Uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmål

1.1

75 %

1

Artikel 16

Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske

1.1

75

  85
   % [Ändr. 263]

1

Artikel 17.1

Förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor

1.1

75 %

1

Artikel 17.2

Definitivt upphörande med fiskeverksamhet

1.2

50 %

1

Artikel 18

Exceptionellt upphörande med fiskeverksamhet

1.2

50 %

1

Artikel 19

Kontroll och verkställighet

1.3

85 %

1

Artikel 20

Insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga ändamål

1.3

85 %

1

Artikel 21

Kompensation för extra kostnader i de yttersta randområdena med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter

1.4

100 %

1

Artikel 22

Skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem

1.5

85 %

2

Artikel 23

Vattenbruk

2.1

75

  85
   %

2

Fiskeri

2.1

75 % [Ändr. 264]

2

Artikel 23a

Informationsnätverk för vattenbruksstatistik

X

75 % [Ändr. 265]

2

  3

Artikel 24

Saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter

2.1

75 % [Ändr. 266]

2

  3

Artikel 25

Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter

| 2.1 | 3.1 |
| --- | --- |

2.1

75 % [Ändr. 267]

3

Artikel 26

Lokalt ledd utveckling

3.1

75 %

3

Artikel 27

Marin vetenskap

3.1

75 %

4

Artikel 28

Övervakning till sjöss

4.1

75 %

4

Artikel 29

Samarbete om kustbevakning

4.1

75 %

Tekniskt stöd

5.1

75 %

BILAGA III

SÄRSKILDA MAXIMALA STÖDNIVÅER INOM RAMEN FÖR DELAD FÖRVALTNING

| RADNUMMER | STÖDOMRÅDE ELLER TYP AV INSATS | MAXIMAL STÖDNIVÅ |
| --- | --- | --- |
| 1 | Artikel 16
  Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske | 30

  50
   % [Ändr. 268] |
| 2 | Insatser som bidrar till genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013:






  — | insatser som förbättrar fiskeredskapens storleks- eller artselektivitet, |

RADNUMMER

STÖDOMRÅDE ELLER TYP AV INSATS

MAXIMAL STÖDNIVÅ

1

Artikel 16

Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske

30

  50
   % [Ändr. 268]

2

Insatser som bidrar till genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013:

—

insatser som förbättrar fiskeredskapens storleks- eller artselektivitet,

| — | insatser som förbättrar infrastrukturen i fiskehamnar, auktionshallar, landningsplatser och skyddshamnar i syfte att underlätta landning och lagring av oönskade fångster, |
| --- | --- |

—

insatser som förbättrar infrastrukturen i fiskehamnar, auktionshallar, landningsplatser och skyddshamnar i syfte att underlätta landning och lagring av oönskade fångster,

| — | insatser som underlättar saluföring av oönskade fångster av kommersiella bestånd enligt artikel 8.2 b i förordning (EU) nr 1379/2013 som landats. |
| --- | --- |

—

insatser som underlättar saluföring av oönskade fångster av kommersiella bestånd enligt artikel 8.2 b i förordning (EU) nr 1379/2013 som landats.

75 %

3

Insatser för att förbättra säkerhets- och arbetsförhållanden ombord på fiskefartyg

75 %

4

Insatser förlagda till de yttersta randområdena

85 %

5

Insatser förlagda till det

  de
  avlägset belägna
  irländska öarna,
  grekiska öarna och till de kroatiska öarna Dugi Otok, Vis, Mljet och Lastovo [Ändr. 269]

85 %

6

Artikel 19

Kontroll och verkställighet

85 %

7

Insatser kopplade till småskaligt kustfiske (inbegripet för kontroll och verkställighet)

100 %

8

När stödmottagaren är ett offentligrättsligt organ eller ett företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i fördraget, om stödet beviljas för tillhandahållande av sådana tjänster

100 %

9

Artikel 17.2

Definitivt upphörande med fiskeverksamhet

100 %

10

Artikel 18

Exceptionellt upphörande med fiskeverksamhet

100 %

11

Artikel 20

Insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga ändamål

100 %

12

Artikel 21

Kompensation för extra kostnader i de yttersta randområdena med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter

100 %

13

Artikel 27

Marin vetenskap

100 %

14

Artikel 28

Övervakning till sjöss

100 %

15

Artikel 29

Samarbete om kustbevakning

100 %

16

Insatser kopplade till utformning, utveckling, övervakning, utvärdering eller förvaltning av transparenta system för utbyte av fiskemöjligheter mellan medlemsstater, i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013.

100 %

16a

Insatser som utförs av mottagare av stöd via kollektiva projekt

60 % [Ändr. 270]

16b

Insatser som utförs av en branschorganisation, en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer

75 % [Ändr. 271]

BILAGA IV

KOEFFICIENTER FÖR BERÄKNING AV STÖDBELOPPEN FÖR MILJÖRELATERADE MÅL OCH KLIMATFÖRÄNDRINGSMÅL

| STÖDOMRÅDE | NOMENKLATUR SOM SKA ANVÄNDAS I PROGRAMMET | Koefficient för beräkning av stöd till klimatförändringsmål | Koefficient för beräkning av stöd till miljörelaterade mål |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag som bidrar till prioritering 1: Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser | |
| Artikel 14.1

  Uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmål | 1.1 | 40 % | 100 % för utgifter kopplade till miljömål
  0 % för andra mål |
| Artikel 16

  Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske | 1.1 | 0 % (*1) | 0 % för utgifter kopplade till det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en ung fiskare
  40 % för utgifter kopplade till ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor |
| Artikel 17.1

  Förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor | 1.1 | 0 % | 0 % |
| Artikel 17.2

  Definitivt upphörande med fiskeverksamhet | 1.2 | 100 % om stödets mål uppnås genom skrotning av fiskfartyget
  0 % (*1) om stödets mål uppnås genom att fartyget byggs om för annan verksamhet än kommersiellt fiske | 0 % (*1) |
| Artikel 18

  Exceptionellt upphörande med fiskeverksamhet | 1.2 | 40 % | 40 % |
| Artikel 19

  Kontroll och verkställighet | 1.3 | 0 % | 40 % |
| Artikel 20

  Insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga ändamål | 1.3 | 0 % | 40 %

  50 % [Ändr. 272] |
| Artikel 21

  Kompensation för extra kostnader i de yttersta randområdena med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter | 1.4 | 0 % | 0 % |
| Artikel 22

  Skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem | 1.5 | 40 % | 100 % |
| Artikel 22a




  Vetenskaplig forskning och datainsamling avseende flyttfåglars inverkan på vattenbruk | 2.1 | 0 % | 100 % [Ändr. 273] |
| Anslag som bidrar till prioritering 2: Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet | |
| Artikel 23

  Vattenbruk | 2.1 | 0 % (*1) | 40 %

  75 % [Ändr. 274] |
| Artikel 24

  Saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter | 2.1 | 0 % | 0 %

  20 % [Ändr. 275] |
| Artikel 25

  Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter | 2.1 | 0 % (*1) | 0 % |
| Anslag som bidrar till prioritering 3: Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa, och främja välmående kustsamhällen | |
| Artikel 26

  Lokalt ledd utveckling | 3.1 | 0 % (*1) | 40 % |
| Artikel 27

  Marin vetenskap | 3.1 | 40 % | 100 % |
| Anslag som bidrar till prioritering 4: Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner | |
| Artikel 28

  Övervakning till sjöss | 4.1 | 0 % | 0 % |
| Artikel 29

  Samarbete om kustbevakning | 4.1 | 0 % | 0 % |
| Utgifter som bidrar till tekniskt stöd | |
| Tekniskt stöd | 5.1 | 0 % (*1) | 0 % (*1) |

STÖDOMRÅDE

NOMENKLATUR SOM SKA ANVÄNDAS I PROGRAMMET

Koefficient för beräkning av stöd till klimatförändringsmål

Koefficient för beräkning av stöd till miljörelaterade mål

Anslag som bidrar till prioritering 1: Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser

Artikel 14.1

Uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens miljömässiga, ekonomiska och sociala mål samt sysselsättningsmål

1.1

40 %

100 % för utgifter kopplade till miljömål

0 % för andra mål

Artikel 16

Investeringar i fartyg för småskaligt kustfiske

1.1

0 % (*1)

0 % för utgifter kopplade till det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en ung fiskare

40 % för utgifter kopplade till ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor

Artikel 17.1

Förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor

1.1

0 %

0 %

Artikel 17.2

Definitivt upphörande med fiskeverksamhet

1.2

100 % om stödets mål uppnås genom skrotning av fiskfartyget

0 % (*1) om stödets mål uppnås genom att fartyget byggs om för annan verksamhet än kommersiellt fiske

0 % (*1)

Artikel 18

Exceptionellt upphörande med fiskeverksamhet

1.2

40 %

40 %

Artikel 19

Kontroll och verkställighet

1.3

0 %

40 %

Artikel 20

Insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga ändamål

1.3

0 %

40 %

  50 % [Ändr. 272]

Artikel 21

Kompensation för extra kostnader i de yttersta randområdena med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter

1.4

0 %

0 %

Artikel 22

Skydd och återställande av marin biologisk mångfald och marina ekosystem

1.5

40 %

100 %

Artikel 22a

Vetenskaplig forskning och datainsamling avseende flyttfåglars inverkan på vattenbruk

2.1

0 %

100 % [Ändr. 273]

Anslag som bidrar till prioritering 2: Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet

Artikel 23

Vattenbruk

2.1

0 % (*1)

40 %

  75 % [Ändr. 274]

Artikel 24

Saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter

2.1

0 %

0 %

  20 % [Ändr. 275]

Artikel 25

Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter

2.1

0 % (*1)

0 %

Anslag som bidrar till prioritering 3: Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa, och främja välmående kustsamhällen

Artikel 26

Lokalt ledd utveckling

3.1

0 % (*1)

40 %

Artikel 27

Marin vetenskap

3.1

40 %

100 %

Anslag som bidrar till prioritering 4: Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner

Artikel 28

Övervakning till sjöss

4.1

0 %

0 %

Artikel 29

Samarbete om kustbevakning

4.1

0 %

0 %

Utgifter som bidrar till tekniskt stöd

Tekniskt stöd

5.1

0 % (*1)

0 % (*1)

---

(*1)  En medlemsstat får i sitt program föreslå att en koefficient på 40 % fastställs för ett visst stödområde som är märkt med en * i tabellen, under förutsättning att den kan visa det stödområdets relevans för begränsning av eller anpassning till klimatförändringar, eller till miljörelaterade mål, beroende på vad som är tillämpligt.

BILAGA V

EUROPEISKA HAVS- OCH FISKERIFONDENS SAMLADE MEDEL PER MEDLEMSSTAT UNDER PERIODEN 2021–2027

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | TOTALT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 5 420 528 | 5 528 939 | 5 639 520 | 5 752 311 | 5 867 358 | 5 984 701 | 6 072 814 | 40 266 171 |
| BG | 11 435 037 | 11 663 737 | 11 897 017 | 12 134 959 | 12 377 660 | 12 625 203 | 12 811 085 | 84 944 698 |
| CZ | 4 039 229 | 4 120 014 | 4 202 416 | 4 286 465 | 4 372 195 | 4 459 635 | 4 525 295 | 30 005 249 |
| DK | 27 053 971 | 27 595 050 | 28 146 963 | 28 709 906 | 29 284 109 | 29 869 767 | 30 309 543 | 200 969 309 |
| DE | 28 513 544 | 29 083 814 | 29 665 502 | 30 258 817 | 30 863 998 | 31 481 253 | 31 944 754 | 211 811 682 |
| EE | 13 110 534 | 13 372 744 | 13 640 205 | 13 913 011 | 14 191 273 | 14 475 087 | 14 688 206 | 97 391 060 |
| IE | 19 165 423 | 19 548 731 | 19 939 714 | 20 338 511 | 20 745 284 | 21 160 173 | 21 471 716 | 142 369 552 |
| EL | 50 480 983 | 51 490 602 | 52 520 436 | 53 570 852 | 54 642 278 | 55 735 079 | 56 555 673 | 374 995 903 |
| ES | 150 831 009 | 153 847 625 | 156 924 643 | 160 063 158 | 163 264 447 | 166 529 604 | 168 981 438 | 1 120 441 924 |
| FR | 76 346 460 | 77 873 387 | 79 430 888 | 81 019 517 | 82 639 920 | 84 292 652 | 85 533 702 | 567 136 526 |
| HR | 32 804 523 | 33 460 613 | 34 129 839 | 34 812 441 | 35 508 695 | 36 218 841 | 36 752 095 | 243 687 047 |
| IT | 69 761 016 | 71 156 235 | 72 579 390 | 74 030 988 | 75 511 619 | 77 021 791 | 78 155 791 | 518 216 830 |
| CY | 5 156 833 | 5 259 970 | 5 365 171 | 5 472 475 | 5 581 926 | 5 693 560 | 5 777 387 | 38 307 322 |
| LV | 18 156 754 | 18 519 888 | 18 890 294 | 19 268 103 | 19 653 468 | 20 046 521 | 20 341 668 | 134 876 696 |
| LT | 8 236 376 | 8 401 103 | 8 569 129 | 8 740 512 | 8 915 324 | 9 093 623 | 9 227 510 | 61 183 577 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 5 076 470 | 5 177 999 | 5 281 561 | 5 387 193 | 5 494 938 | 5 604 832 | 5 687 353 | 37 710 346 |
| MT | 2 938 064 | 2 996 826 | 3 056 763 | 3 117 899 | 3 180 258 | 3 243 860 | 3 291 620 | 21 825 290 |
| NL | 13 182 316 | 13 445 962 | 13 714 887 | 13 989 186 | 14 268 972 | 14 554 340 | 14 768 625 | 97 924 288 |
| AT | 904 373 | 922 460 | 940 910 | 959 728 | 978 923 | 998 500 | 1 013 200 | 6 718 094 |
| PL | 68 976 348 | 70 355 873 | 71 763 020 | 73 198 291 | 74 662 268 | 76 155 454 | 77 276 699 | 512 387 953 |
| PT | 50 962 391 | 51 981 638 | 53 021 293 | 54 081 726 | 55 163 369 | 56 266 592 | 57 095 013 | 378 572 022 |
| RO | 21 868 723 | 22 306 097 | 22 752 228 | 23 207 276 | 23 671 425 | 24 144 835 | 24 500 321 | 162 450 905 |
| SI | 3 221 347 | 3 285 774 | 3 351 490 | 3 418 521 | 3 486 892 | 3 556 627 | 3 608 990 | 23 929 641 |
| SK | 2 049 608 | 2 090 600 | 2 132 413 | 2 175 061 | 2 218 563 | 2 262 933 | 2 296 250 | 15 225 428 |
| FI | 9 659 603 | 9 852 795 | 10 049 855 | 10 250 853 | 10 455 872 | 10 664 981 | 10 822 003 | 71 755 962 |
| SE | 15 601 692 | 15 913 725 | 16 232 007 | 16 556 649 | 16 887 785 | 17 225 527 | 17 479 140 | 115 896 525 |
| TOTALT | 714 953 155 | 729 252 201 | 743 837 554 | 758 714 409 | 773 888 819 | 789 365 971 | 800 987 891 | 5 311 000 000 |

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

TOTALT

BE

5 420 528

5 528 939

5 639 520

5 752 311

5 867 358

5 984 701

6 072 814

40 266 171

BG

11 435 037

11 663 737

11 897 017

12 134 959

12 377 660

12 625 203

12 811 085

84 944 698

CZ

4 039 229

4 120 014

4 202 416

4 286 465

4 372 195

4 459 635

4 525 295

30 005 249

DK

27 053 971

27 595 050

28 146 963

28 709 906

29 284 109

29 869 767

30 309 543

200 969 309

DE

28 513 544

29 083 814

29 665 502

30 258 817

30 863 998

31 481 253

31 944 754

211 811 682

EE

13 110 534

13 372 744

13 640 205

13 913 011

14 191 273

14 475 087

14 688 206

97 391 060

IE

19 165 423

19 548 731

19 939 714

20 338 511

20 745 284

21 160 173

21 471 716

142 369 552

EL

50 480 983

51 490 602

52 520 436

53 570 852

54 642 278

55 735 079

56 555 673

374 995 903

ES

150 831 009

153 847 625

156 924 643

160 063 158

163 264 447

166 529 604

168 981 438

1 120 441 924

FR

76 346 460

77 873 387

79 430 888

81 019 517

82 639 920

84 292 652

85 533 702

567 136 526

HR

32 804 523

33 460 613

34 129 839

34 812 441

35 508 695

36 218 841

36 752 095

243 687 047

IT

69 761 016

71 156 235

72 579 390

74 030 988

75 511 619

77 021 791

78 155 791

518 216 830

CY

5 156 833

5 259 970

5 365 171

5 472 475

5 581 926

5 693 560

5 777 387

38 307 322

LV

18 156 754

18 519 888

18 890 294

19 268 103

19 653 468

20 046 521

20 341 668

134 876 696

LT

8 236 376

8 401 103

8 569 129

8 740 512

8 915 324

9 093 623

9 227 510

61 183 577

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

5 076 470

5 177 999

5 281 561

5 387 193

5 494 938

5 604 832

5 687 353

37 710 346

MT

2 938 064

2 996 826

3 056 763

3 117 899

3 180 258

3 243 860

3 291 620

21 825 290

NL

13 182 316

13 445 962

13 714 887

13 989 186

14 268 972

14 554 340

14 768 625

97 924 288

AT

904 373

922 460

940 910

959 728

978 923

998 500

1 013 200

6 718 094

PL

68 976 348

70 355 873

71 763 020

73 198 291

74 662 268

76 155 454

77 276 699

512 387 953

PT

50 962 391

51 981 638

53 021 293

54 081 726

55 163 369

56 266 592

57 095 013

378 572 022

RO

21 868 723

22 306 097

22 752 228

23 207 276

23 671 425

24 144 835

24 500 321

162 450 905

SI

3 221 347

3 285 774

3 351 490

3 418 521

3 486 892

3 556 627

3 608 990

23 929 641

SK

2 049 608

2 090 600

2 132 413

2 175 061

2 218 563

2 262 933

2 296 250

15 225 428

FI

9 659 603

9 852 795

10 049 855

10 250 853

10 455 872

10 664 981

10 822 003

71 755 962

SE

15 601 692

15 913 725

16 232 007

16 556 649

16 887 785

17 225 527

17 479 140

115 896 525

TOTALT

714 953 155

729 252 201

743 837 554

758 714 409

773 888 819

789 365 971

800 987 891

5 311 000 000

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/139

---

P8_TA(2019)0344

Upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet (COM(2018)0115 – C8-0104/2018 – 2018/0050(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0115), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0115),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0104/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0104/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0005/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0005/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets och rådets gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens offentliga tidning, L-serien, tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 103.

---

P8_TC1-COD(2018)0050

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för de fisken som nyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet och om ändring av förordning (EU) nr 508/2014

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1022)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet

Europaparlamentet och rådet har för avsikt att upphäva befogenheterna att anta tekniska åtgärder genom delegerade akter i enlighet med artikel 13 i denna förordning när de antar ett nytt regelverk om tekniska åtgärder som inbegriper en befogenhet som omfattar samma åtgärder.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/142

---

P8_TA(2019)0345

Säkrare identitetskort och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0212), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0212),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0153/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet av den 11 juli 2018 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 11 juli 2018 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor samt yttrandet i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8–0436/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor samt yttrandet i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8–0436/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 78.

---

P8_TC1-COD(2018)0104

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1157.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/144 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/144

---

P8_TA(2019)0346

Förvaltning av vägars säkerhet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (COM(2018)0274 – C8-0196/2018 – 2018/0129(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0274),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0196/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0196/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 februari 2019 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 februari 2019 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0008/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0008/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 261.

(2)  EUT C 168, 16.5.2019, s. 81.

---

P8_TC1-COD(2018)0129

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/1936.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/146 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/146

---

P8_TA(2019)0347

En paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (COM(2017)0343 – C8-0219/2017 – 2017/0143(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0343),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8–0219/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8–0219/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2017 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0278/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0278/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 139.

---

P8_TC1-COD(2017)0143

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1238.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/148

---

P8_TA(2019)0348

Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253 – C8-0137/2017 – 2017/0085(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0253),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.1 i och 153.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0137/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.1 i och 153.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0137/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren, polska sejmen och den polska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren, polska sejmen och den polska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 6 december 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 6 december 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 30 november 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 30 november 2017 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för rättsliga frågor (A8-0270/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för rättsliga frågor (A8-0270/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 44.

(2)  EUT C 164, 8.5.2018, s. 62.

---

P8_TC1-COD(2017)0085

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/1158.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/150 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/150

---

P8_TA(2019)0349

Skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet, (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet, (COM(2018)0324),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 322.1 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0178/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 322.1 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0178/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 17 augusti 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 17 augusti 2018 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för regional utveckling och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0469/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för regional utveckling och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0469/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 291, 17.8.2018, s. 1.

(2)  Denna ståndpunkt motsvarar de ändringsförslag som antogs den 17 januari 2019 (Antagna texter; P8_TA(2019)0038).

---

P8_TC1-COD(2018)0136

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 332.1 a,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rättsstaten är ett av

  Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för
  de centrala värden

  mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer
  som unionen bygger på. Såsom påpekas

  tillhör minoriteter, vilka fastställs
  i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen
  (EU-fördraget) och i kriterierna för medlemskap i unionen. Såsom påpekas i artikel 2 i EU-fördraget
  är dessa värden gemensamma för medlemsstaterna
  i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Rättsstaten är ett av

  Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för
  de centrala värden

  mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer
  som unionen bygger på. Såsom påpekas

  tillhör minoriteter, vilka fastställs
  i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen
  (EU-fördraget) och i kriterierna för medlemskap i unionen. Såsom påpekas i artikel 2 i EU-fördraget
  är dessa värden gemensamma för medlemsstaterna
  i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män
  . [Ändr. 1]

| (1a) | Medlemsstaterna bör upprätthålla sina skyldigheter och föregå med gott exempel genom att verkligen uppfylla dem och sträva mot en gemensam kultur med rättsstatsprincipen som ett universellt värde som tillämpas av alla berörda parter på ett rättvist sätt. Full respekt för och främjande av dessa principer är en nödvändig förutsättning för det europeiska projektets legitimitet som helhet och ett grundläggande villkor för att bygga upp medborgarnas förtroende för unionen och säkerställa ett effektivt genomförande av dess politik. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(1a)

Medlemsstaterna bör upprätthålla sina skyldigheter och föregå med gott exempel genom att verkligen uppfylla dem och sträva mot en gemensam kultur med rättsstatsprincipen som ett universellt värde som tillämpas av alla berörda parter på ett rättvist sätt. Full respekt för och främjande av dessa principer är en nödvändig förutsättning för det europeiska projektets legitimitet som helhet och ett grundläggande villkor för att bygga upp medborgarnas förtroende för unionen och säkerställa ett effektivt genomförande av dess politik. [Ändr. 2]

| (1b) | I enlighet med artiklarna 2, 3.1 och 7 i EU-fördraget har unionen möjlighet att vidta åtgärder för att skydda sina konstitutionella grunder och de gemensamma värden som den bygger på, inbegripet sina budgetprinciper. Medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer samt kandidatländerna är skyldiga att respektera, skydda och främja dessa principer och värden och att samarbeta lojalt. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(1b)

I enlighet med artiklarna 2, 3.1 och 7 i EU-fördraget har unionen möjlighet att vidta åtgärder för att skydda sina konstitutionella grunder och de gemensamma värden som den bygger på, inbegripet sina budgetprinciper. Medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer samt kandidatländerna är skyldiga att respektera, skydda och främja dessa principer och värden och att samarbeta lojalt. [Ändr. 3]

| (2) | Rättsstaten kräver att all offentlig makt utövas inom de ramar som anges i lagstiftning, i enlighet med värden som demokrati och
  respekt för
  grundläggande rättigheter samt under överinseende av oberoende och opartiska domstolar. Den kräver i synnerhet att principerna om laglighet (3),
  inklusive en öppen, ansvarsskyldig och demokratisk lagstiftningsprocess,
  rättssäkerhet (4), förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter (5), maktdelning (6),
  tillgång till rättslig prövning
  och effektivt rättsligt skydd
  inför

  av oberoende
  och opartiska
  domstolar (7) respekteras (8).
  Dessa principer återspeglas bland annat i arbetet inom Europarådets Venedigkommission och även i relevant rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna
   (9)
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(2)

Rättsstaten kräver att all offentlig makt utövas inom de ramar som anges i lagstiftning, i enlighet med värden som demokrati och
  respekt för
  grundläggande rättigheter samt under överinseende av oberoende och opartiska domstolar. Den kräver i synnerhet att principerna om laglighet (3),
  inklusive en öppen, ansvarsskyldig och demokratisk lagstiftningsprocess,
  rättssäkerhet (4), förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter (5), maktdelning (6),
  tillgång till rättslig prövning
  och effektivt rättsligt skydd
  inför

  av oberoende
  och opartiska
  domstolar (7) respekteras (8).
  Dessa principer återspeglas bland annat i arbetet inom Europarådets Venedigkommission och även i relevant rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna
   (9)
  . [Ändr. 4]

| (2a) | Anslutningskriterierna eller Köpenhamnskriterierna, som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993, och stärktes vid Europeiska rådets möte i Madrid 1995, utgör de grundläggande villkor som alla kandidatländer måste uppfylla för att bli medlemsstater. Dessa kriterier inbegriper stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, en fungerande marknadsekonomi och kapacitet att hantera konkurrens och marknadskrafter samt förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(2a)

Anslutningskriterierna eller Köpenhamnskriterierna, som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993, och stärktes vid Europeiska rådets möte i Madrid 1995, utgör de grundläggande villkor som alla kandidatländer måste uppfylla för att bli medlemsstater. Dessa kriterier inbegriper stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, en fungerande marknadsekonomi och kapacitet att hantera konkurrens och marknadskrafter samt förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför. [Ändr. 5]

| (2b) | Ett kandidatlands underlåtenhet att uppfylla de normer, värden och demokratiska principer som krävs leder till att landets anslutning till unionen försenas till dess att landet helt och hållet uppfyller dessa normer. De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländer fortsätter att gälla för medlemsstaterna efter anslutningen till unionen enligt artikel 2 i EU-fördraget och den princip om lojalt samarbete som fastställs i artikel 4 i EU-fördraget. Medlemsstaterna bör därför regelbundet bedömas i syfte att kontrollera att deras lagstiftning och praxis fortsätter att uppfylla dessa kriterier och de gemensamma värden som unionen bygger på, och på detta sätt upprätthåller en sund rättslig och administrativ ram för genomförandet av unionens politik. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(2b)

Ett kandidatlands underlåtenhet att uppfylla de normer, värden och demokratiska principer som krävs leder till att landets anslutning till unionen försenas till dess att landet helt och hållet uppfyller dessa normer. De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländer fortsätter att gälla för medlemsstaterna efter anslutningen till unionen enligt artikel 2 i EU-fördraget och den princip om lojalt samarbete som fastställs i artikel 4 i EU-fördraget. Medlemsstaterna bör därför regelbundet bedömas i syfte att kontrollera att deras lagstiftning och praxis fortsätter att uppfylla dessa kriterier och de gemensamma värden som unionen bygger på, och på detta sätt upprätthåller en sund rättslig och administrativ ram för genomförandet av unionens politik. [Ändr. 6]

| (3) | Rättsstaten är en förutsättning

  Det finns inte någon rangordning av värden inom unionen, men respekt för rättsstaten är avgörande
  för skyddet av andra grundläggande värden som unionen bygger på, såsom frihet, demokrati, jämlikhet och respekt för mänskliga rättigheter. Respekten för rättsstaten har en inneboende koppling till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter: det kan inte finnas någon demokrati och respekt för grundläggande rättigheter utan respekt för rättsstaten, och vice versa.
  Konsekvens och samstämmighet i den inre och yttre demokratin, rättsstatsprincipen och politiken för grundläggande rättigheter är avgörande för unionens trovärdighet. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(3)

Rättsstaten är en förutsättning

  Det finns inte någon rangordning av värden inom unionen, men respekt för rättsstaten är avgörande
  för skyddet av andra grundläggande värden som unionen bygger på, såsom frihet, demokrati, jämlikhet och respekt för mänskliga rättigheter. Respekten för rättsstaten har en inneboende koppling till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter: det kan inte finnas någon demokrati och respekt för grundläggande rättigheter utan respekt för rättsstaten, och vice versa.
  Konsekvens och samstämmighet i den inre och yttre demokratin, rättsstatsprincipen och politiken för grundläggande rättigheter är avgörande för unionens trovärdighet. [Ändr. 7]

| (4) | När medlemsstaterna genomför unionens budget är, oavsett vilken genomförandemetod de använder, respekten för rättsstaten en nödvändig förutsättning för att följa principen om sund ekonomisk förvaltning i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(4)

När medlemsstaterna genomför unionens budget är, oavsett vilken genomförandemetod de använder, respekten för rättsstaten en nödvändig förutsättning för att följa principen om sund ekonomisk förvaltning i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (5) | Sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om myndigheterna agerar i enlighet med lagen och om överträdelser mot denna hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter, och om myndigheternas beslut kan bli föremål för en effektiv domstolsprövning av oberoende domstolar och av Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

(5)

Sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om myndigheterna agerar i enlighet med lagen och om överträdelser mot denna hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter, och om myndigheternas beslut kan bli föremål för en effektiv domstolsprövning av oberoende domstolar och av Europeiska unionens domstol.

| (6) | Rättsliga myndigheter bör agera oberoende och opartiskt

  Rättsväsendets oberoende och opartiskhet bör alltid garanteras,
  och utrednings- och åklagarmyndigheter bör kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. De bör utrustas med tillräckliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och med full respekt för rätten till en rättvis rättegång. Dessa villkor är en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna
  försvaga dessa grundläggande principer och
  skada unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Rättsliga myndigheter bör agera oberoende och opartiskt

  Rättsväsendets oberoende och opartiskhet bör alltid garanteras,
  och utrednings- och åklagarmyndigheter bör kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. De bör utrustas med tillräckliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och med full respekt för rätten till en rättvis rättegång. Dessa villkor är en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna
  försvaga dessa grundläggande principer och
  skada unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 8]

| (7) | Rättsväsendets oberoende förutsätter framför allt att det berörda organet är i stånd att utöva sina rättsliga funktioner helt självständigt, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning till något annat organ, och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa och att det därför är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut. Garantier för oberoende och opartiskhet kräver regler, särskilt vad gäller organets sammansättning och utnämningen av dess ledamöter, deras tjänsteperioder och skälen för att inte utnämna eller avsätta dem, i syfte att undanröja varje rimligt tvivel hos enskilda personer vad gäller detta organs oemottaglighet för yttre påverkan och dess neutralitet i förhållande till de intressen det beslutar om. |
| --- | --- |

(7)

Rättsväsendets oberoende förutsätter framför allt att det berörda organet är i stånd att utöva sina rättsliga funktioner helt självständigt, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning till något annat organ, och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa och att det därför är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut. Garantier för oberoende och opartiskhet kräver regler, särskilt vad gäller organets sammansättning och utnämningen av dess ledamöter, deras tjänsteperioder och skälen för att inte utnämna eller avsätta dem, i syfte att undanröja varje rimligt tvivel hos enskilda personer vad gäller detta organs oemottaglighet för yttre påverkan och dess neutralitet i förhållande till de intressen det beslutar om.

| (7a) | Åklagarväsendets och domstolsväsendets oberoende omfattar både rättsligt och faktiskt oberoende för åklagarväsendet och domstolsväsendet samt för enskilda åklagare och domare. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(7a)

Åklagarväsendets och domstolsväsendets oberoende omfattar både rättsligt och faktiskt oberoende för åklagarväsendet och domstolsväsendet samt för enskilda åklagare och domare. [Ändr. 9]

| (8) | Respekten för rättsstaten är inte bara viktig

  avgörande
  för unionens medborgare, utan även för företagsinitiativ, innovation, investeringar,
  ekonomisk, social och territoriell sammanhållning
  och en väl fungerande inre marknad, som
  endast kan
  gynnas
  på ett hållbart sätt

  mest av en solid rättslig och institutionell ram. |
| --- | --- |

(8)

Respekten för rättsstaten är inte bara viktig

  avgörande
  för unionens medborgare, utan även för företagsinitiativ, innovation, investeringar,
  ekonomisk, social och territoriell sammanhållning
  och en väl fungerande inre marknad, som
  endast kan
  gynnas
  på ett hållbart sätt

  mest av en solid rättslig och institutionell ram.

| (8a) | Genom att integrera unionens befintliga övervakningsmekanismer, såsom samarbets- och kontrollmekanismen, resultattavlan för rättsskipningen och rapporterna om insatserna mot korruption, i en bredare ram för övervakning av rättsstatsprincipen skulle man skapa effektivare och mer ändamålsenliga kontrollmekanismer för att skydda unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(8a)

Genom att integrera unionens befintliga övervakningsmekanismer, såsom samarbets- och kontrollmekanismen, resultattavlan för rättsskipningen och rapporterna om insatserna mot korruption, i en bredare ram för övervakning av rättsstatsprincipen skulle man skapa effektivare och mer ändamålsenliga kontrollmekanismer för att skydda unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 11]

| (8b) | Bristande transparens, godtycklig diskriminering, snedvridning av konkurrensen och ojämlika spelregler inom och utanför den inre marknaden, inverkan på den inre marknadens integritet och skattesystemens rättvisa, stabilitet och legitimitet, ökad ekonomisk ojämlikhet, illojal konkurrens mellan stater, socialt missnöje, misstroende och demokratiskt underskott är några av de negativa effekterna av skadlig skattepraxis. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(8b)

Bristande transparens, godtycklig diskriminering, snedvridning av konkurrensen och ojämlika spelregler inom och utanför den inre marknaden, inverkan på den inre marknadens integritet och skattesystemens rättvisa, stabilitet och legitimitet, ökad ekonomisk ojämlikhet, illojal konkurrens mellan stater, socialt missnöje, misstroende och demokratiskt underskott är några av de negativa effekterna av skadlig skattepraxis. [Ändr. 12]

| (9) | Artikel 19 i EU-fördraget, som ger ett konkret uttryck för värdet med rättsstaten som anges i artikel 2 i EU-fördraget, innebär att medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa ett effektivt domstolsskydd inom de områden som omfattas av unionsrätten, däribland de som rör genomförandet av unionens budget. Själva existensen av en effektiv domstolsprövning i syfte att säkerställa iakttagandet av unionsrätten är kärnan i rättsstaten och kräver oberoende domstolar (10). Att upprätthålla rättsväsendets oberoende är av avgörande betydelse, vilket bekräftas av artikel 47 andra stycket i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (11). Detta är i synnerhet fallet för rättslig prövning av giltigheten av åtgärder, avtal eller andra instrument som ger upphov till de offentliga utgifter eller skulder, bland annat i samband med förfaranden för offentlig upphandling som också prövas i domstol. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 19 i EU-fördraget, som ger ett konkret uttryck för värdet med rättsstaten som anges i artikel 2 i EU-fördraget, innebär att medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa ett effektivt domstolsskydd inom de områden som omfattas av unionsrätten, däribland de som rör genomförandet av unionens budget. Själva existensen av en effektiv domstolsprövning i syfte att säkerställa iakttagandet av unionsrätten är kärnan i rättsstaten och kräver oberoende domstolar (10). Att upprätthålla rättsväsendets oberoende är av avgörande betydelse, vilket bekräftas av artikel 47 andra stycket i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (11). Detta är i synnerhet fallet för rättslig prövning av giltigheten av åtgärder, avtal eller andra instrument som ger upphov till de offentliga utgifter eller skulder, bland annat i samband med förfaranden för offentlig upphandling som också prövas i domstol.

| (10) | Det finns därmed ett klart samband mellan respekten för rättsstaten och ett effektivt genomförande av unionens budget i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(10)

Det finns därmed ett klart samband mellan respekten för rättsstaten och ett effektivt genomförande av unionens budget i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning.

| (10a) | Unionen förfogar över en mängd olika instrument och processer för att garantera en fullständig och korrekt tillämpning av de principer och värden som fastställs i EU-fördraget, men det finns för närvarande ingen möjlighet för unionens institutioner att reagera snabbt och effektivt, särskilt för att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. För att vara ändamålsenliga och effektiva bör de befintliga instrumenten verkställas, utvärderas och kompletteras inom ramen för en rättsstatsmekanism. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(10a)

Unionen förfogar över en mängd olika instrument och processer för att garantera en fullständig och korrekt tillämpning av de principer och värden som fastställs i EU-fördraget, men det finns för närvarande ingen möjlighet för unionens institutioner att reagera snabbt och effektivt, särskilt för att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. För att vara ändamålsenliga och effektiva bör de befintliga instrumenten verkställas, utvärderas och kompletteras inom ramen för en rättsstatsmekanism. [Ändr. 13]

| (11) | Generella brister i medlemsstaterna när det gäller rättsstatens principer som i synnerhet påverkar myndigheterna och den effektiva domstolsprövningen kan allvarligt skada unionens ekonomiska intressen.
  Det behövs effektiva utredningar av sådana brister samt tillämpning av effektiva och proportionella åtgärder när en generell brist konstaterats, inte bara för att säkra unionens ekonomiska intressen, inklusive en effektiv uppbörd av inkomster, utan även för att säkerställa allmänhetens förtroende för unionen och dess institutioner. Endast ett oberoende rättsväsende som upprätthåller rättsstatsprincipen och rättssäkerhet i samtliga medlemsstater kan i slutändan garantera att medel från unionens budget ges ett tillräckligt skydd. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(11)

Generella brister i medlemsstaterna när det gäller rättsstatens principer som i synnerhet påverkar myndigheterna och den effektiva domstolsprövningen kan allvarligt skada unionens ekonomiska intressen.
  Det behövs effektiva utredningar av sådana brister samt tillämpning av effektiva och proportionella åtgärder när en generell brist konstaterats, inte bara för att säkra unionens ekonomiska intressen, inklusive en effektiv uppbörd av inkomster, utan även för att säkerställa allmänhetens förtroende för unionen och dess institutioner. Endast ett oberoende rättsväsende som upprätthåller rättsstatsprincipen och rättssäkerhet i samtliga medlemsstater kan i slutändan garantera att medel från unionens budget ges ett tillräckligt skydd. [Ändr. 14]

| (11a) | Omfattningen av skatteflykt och skatteundandragande uppskattas av kommissionen till upp till 1 biljon EUR per år. De negativa effekter som denna praxis får på medlemsstaternas och unionens budgetar samt på medborgarna är uppenbara och skulle kunna undergräva allmänhetens förtroende för demokratin. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(11a)

Omfattningen av skatteflykt och skatteundandragande uppskattas av kommissionen till upp till 1 biljon EUR per år. De negativa effekter som denna praxis får på medlemsstaternas och unionens budgetar samt på medborgarna är uppenbara och skulle kunna undergräva allmänhetens förtroende för demokratin. [Ändr. 15]

| (11b) | Bolagsskatteundandragande påverkar direkt medlemsstaternas och unionens budgetar och fördelningen av skatteinsatserna mellan olika kategorier av skattebetalare liksom mellan ekonomiska faktorer.[Ändr. 16] |
| --- | --- |

(11b)

Bolagsskatteundandragande påverkar direkt medlemsstaternas och unionens budgetar och fördelningen av skatteinsatserna mellan olika kategorier av skattebetalare liksom mellan ekonomiska faktorer.[Ändr. 16]

| (11c) | Medlemsstaterna bör till fullo tillämpa principen om lojalt samarbete i skattekonkurrensfrågor. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(11c)

Medlemsstaterna bör till fullo tillämpa principen om lojalt samarbete i skattekonkurrensfrågor. [Ändr. 17]

| (11d) | Kommissionen bör i sin egenskap som fördragens väktare säkerställa att unionsrätten och principen om lojalt samarbete mellan medlemsstaterna efterlevs fullt ut. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(11d)

Kommissionen bör i sin egenskap som fördragens väktare säkerställa att unionsrätten och principen om lojalt samarbete mellan medlemsstaterna efterlevs fullt ut. [Ändr. 18]

| (11e) | En bedömning och övervakning av medlemsstaternas skattepolitik på unionsnivå skulle säkerställa att inga nya skadliga skatteåtgärder vidtas av medlemsstaterna. Övervakning av medlemsstaternas och deras jurisdiktioners, regioners eller andra administrativa strukturers efterlevnad av den gemensamma EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner skulle skydda den inre marknaden och säkerställa att den fungerar korrekt och enhetligt.[Ändr. 19] |
| --- | --- |

(11e)

En bedömning och övervakning av medlemsstaternas skattepolitik på unionsnivå skulle säkerställa att inga nya skadliga skatteåtgärder vidtas av medlemsstaterna. Övervakning av medlemsstaternas och deras jurisdiktioners, regioners eller andra administrativa strukturers efterlevnad av den gemensamma EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner skulle skydda den inre marknaden och säkerställa att den fungerar korrekt och enhetligt.[Ändr. 19]

| (12) | Fastställandet av en generell brist kräver en
  ingående
  kvalitativ bedömning av kommissionen. Denna bedömning kan

  bör vara objektiv, opartisk och transparent och
  grunda sig på uppgifter från alla tillgängliga

  relevanta
  källor,
  så att hänsyn tas till de kriterier som används inom ramen för unionens anslutningsförhandlingar, särskilt kapitlen om regelverket avseende rättsväsendet
  och
  grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, finansiell kontroll och beskattning, samt de riktlinjer som används inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen för att följa utvecklingen i en medlemsstat, och riktlinjer från
  erkända institutioner, inklusive domar från Europeiska unionens domstol
  och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna
  ,
  Europaparlamentets resolutioner
  , revisionsrättens rapporter, samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, såsom Europarådet,
  inbegripet framför allt Venedigkommissionens förteckning över rättsstatskriterier,
  och
  från relevanta internationella nätverk, såsom
  och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(12)

Fastställandet av en generell brist kräver en
  ingående
  kvalitativ bedömning av kommissionen. Denna bedömning kan

  bör vara objektiv, opartisk och transparent och
  grunda sig på uppgifter från alla tillgängliga

  relevanta
  källor,
  så att hänsyn tas till de kriterier som används inom ramen för unionens anslutningsförhandlingar, särskilt kapitlen om regelverket avseende rättsväsendet
  och
  grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, finansiell kontroll och beskattning, samt de riktlinjer som används inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen för att följa utvecklingen i en medlemsstat, och riktlinjer från
  erkända institutioner, inklusive domar från Europeiska unionens domstol
  och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna
  ,
  Europaparlamentets resolutioner
  , revisionsrättens rapporter, samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, såsom Europarådet,
  inbegripet framför allt Venedigkommissionens förteckning över rättsstatskriterier,
  och
  från relevanta internationella nätverk, såsom
  och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. [Ändr. 20]

| (12a) | En rådgivande panel av oberoende experter i konstitutionell rätt samt finans- och budgetfrågor bör inrättas med målet att bistå kommissionen i dess bedömning av generella brister. Denna panel bör göra en oberoende årlig utvärdering av de frågor avseende rättsstatsprincipen i alla medlemsstater som påverkar eller riskerar att påverka en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, med beaktande av uppgifter från alla relevanta källor och erkända institutioner. När kommissionen fattar beslut om att anta eller upphäva eventuella åtgärder bör den beakta relevanta yttranden från denna panel. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(12a)

En rådgivande panel av oberoende experter i konstitutionell rätt samt finans- och budgetfrågor bör inrättas med målet att bistå kommissionen i dess bedömning av generella brister. Denna panel bör göra en oberoende årlig utvärdering av de frågor avseende rättsstatsprincipen i alla medlemsstater som påverkar eller riskerar att påverka en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, med beaktande av uppgifter från alla relevanta källor och erkända institutioner. När kommissionen fattar beslut om att anta eller upphäva eventuella åtgärder bör den beakta relevanta yttranden från denna panel. [Ändr. 21]

| (13) | De åtgärder som är möjliga att vidta

  ska vidtas
  i händelse av generella brister och det förfarande som ska följas för att anta dem bör fastställas. Dessa åtgärder bör innefatta det tillfälliga inställandet av utbetalningar och upphävandet av åtaganden, en minskning av medel i befintliga åtaganden och ett förbud mot att ingå nya åtaganden med mottagarna. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är möjliga att vidta

  ska vidtas
  i händelse av generella brister och det förfarande som ska följas för att anta dem bör fastställas. Dessa åtgärder bör innefatta det tillfälliga inställandet av utbetalningar och upphävandet av åtaganden, en minskning av medel i befintliga åtaganden och ett förbud mot att ingå nya åtaganden med mottagarna. [Ändr. 22]

| (14) | Proportionalitetsprincipen bör tillämpas när man bestämmer vilka åtgärder som ska antas, i synnerhet bör man beakta allvaret i situationen, den tid som har förflutit sedan det berörda agerandet påbörjades, hur länge detta pågått och om det varit ett återkommande fenomen, den berörda medlemsstatens avsikt och samarbetsvilja för att komma tillrätta med den generella bristen när det gäller rättsstatens principer och denna brists konsekvenser för de berörda unionsmedlen. |
| --- | --- |

(14)

Proportionalitetsprincipen bör tillämpas när man bestämmer vilka åtgärder som ska antas, i synnerhet bör man beakta allvaret i situationen, den tid som har förflutit sedan det berörda agerandet påbörjades, hur länge detta pågått och om det varit ett återkommande fenomen, den berörda medlemsstatens avsikt och samarbetsvilja för att komma tillrätta med den generella bristen när det gäller rättsstatens principer och denna brists konsekvenser för de berörda unionsmedlen.

| (14a) | Det är viktigt att de slutliga mottagarnas och stödmottagarnas legitima intressen skyddas på ett adekvat sätt när åtgärder vidtas till följd av generella brister. När kommissionen överväger att anta åtgärder bör den ta hänsyn till deras potentiella inverkan på de slutliga mottagarna och stödmottagarna. För att stärka skyddet av de slutliga mottagarna eller stödmottagarna bör kommissionen via en webbplats eller internetportal tillhandahålla information och vägledning, tillsammans med lämpliga verktyg för att erhålla information om eventuella överträdelser av de offentliga organens och medlemsstaternas rättsliga skyldighet att fortsätta att göra utbetalningar efter det att åtgärder antagits på grundval av denna förordning. För att se till att alla belopp som offentliga organ eller medlemsstater är skyldiga att betala ut verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller stödmottagare, bör kommissionen vid behov kunna återkräva utbetalningar som har gjorts till dessa organ eller, i förekommande fall, göra en finansiell korrigering genom att minska stödet till ett program, och överföra motsvarande belopp till EU-reserven för att användas till förmån för slutliga mottagare eller stödmottagare. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(14a)

Det är viktigt att de slutliga mottagarnas och stödmottagarnas legitima intressen skyddas på ett adekvat sätt när åtgärder vidtas till följd av generella brister. När kommissionen överväger att anta åtgärder bör den ta hänsyn till deras potentiella inverkan på de slutliga mottagarna och stödmottagarna. För att stärka skyddet av de slutliga mottagarna eller stödmottagarna bör kommissionen via en webbplats eller internetportal tillhandahålla information och vägledning, tillsammans med lämpliga verktyg för att erhålla information om eventuella överträdelser av de offentliga organens och medlemsstaternas rättsliga skyldighet att fortsätta att göra utbetalningar efter det att åtgärder antagits på grundval av denna förordning. För att se till att alla belopp som offentliga organ eller medlemsstater är skyldiga att betala ut verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller stödmottagare, bör kommissionen vid behov kunna återkräva utbetalningar som har gjorts till dessa organ eller, i förekommande fall, göra en finansiell korrigering genom att minska stödet till ett program, och överföra motsvarande belopp till EU-reserven för att användas till förmån för slutliga mottagare eller stödmottagare. [Ändr. 23]

| (15) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning, och med tanke på betydelsen av de ekonomiska konsekvenser som åtgärder enligt denna förordning kan leda till, bör genomförandebefogenheter ges till rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. För att göra det lättare att anta de beslut som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen bör omröstning med omvänd kvalificerad majoritet användas.
  [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning, och med tanke på betydelsen av de ekonomiska konsekvenser som åtgärder enligt denna förordning kan leda till, bör genomförandebefogenheter ges till rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. För att göra det lättare att anta de beslut som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen bör omröstning med omvänd kvalificerad majoritet användas.
  [Ändr. 24]

| (15a) | Med tanke på deras inverkan på unionens budget bör de åtgärder som vidtas enligt denna förordning träda i kraft först efter det att Europaparlamentet och rådet har godkänt en överföring till en budgetreserv av ett belopp som motsvarar värdet av de antagna åtgärderna. För att underlätta antagandet av de beslut som krävs för att skydda unionens ekonomiska intressen bör sådana överföringar anses vara godkända såvida inte Europaparlamentet eller rådet, vilket ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, inom en fastställd tid ändrar eller förkastar dem. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(15a)

Med tanke på deras inverkan på unionens budget bör de åtgärder som vidtas enligt denna förordning träda i kraft först efter det att Europaparlamentet och rådet har godkänt en överföring till en budgetreserv av ett belopp som motsvarar värdet av de antagna åtgärderna. För att underlätta antagandet av de beslut som krävs för att skydda unionens ekonomiska intressen bör sådana överföringar anses vara godkända såvida inte Europaparlamentet eller rådet, vilket ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, inom en fastställd tid ändrar eller förkastar dem. [Ändr. 25]

| (16) | Innan kommissionen föreslår antagandet av en åtgärd enligt denna förordning bör kommissionen informera den berörda medlemsstaten om varför man anser att en generell brist när det gäller rättsstatens principer föreligger i den medlemsstaten.
  Kommissionen bör utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet och rådet om varje sådant informationsmeddelande och dess innehåll. De berörda
  medlemsstaterna bör ges möjlighet att inkomma med synpunkter. Kommissionen och rådet bör beakta dessa synpunkter. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(16)

Innan kommissionen föreslår antagandet av en åtgärd enligt denna förordning bör kommissionen informera den berörda medlemsstaten om varför man anser att en generell brist när det gäller rättsstatens principer föreligger i den medlemsstaten.
  Kommissionen bör utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet och rådet om varje sådant informationsmeddelande och dess innehåll. De berörda
  medlemsstaterna bör ges möjlighet att inkomma med synpunkter. Kommissionen och rådet bör beakta dessa synpunkter. [Ändr. 26]

| (17) | Rådet

  Kommissionen
  bör upphäva åtgärderna med suspensiv verkan på förslag från kommissionen,

  och föreslå Europaparlamentet och rådet att helt eller delvis upphäva budgetreserven för åtgärderna i fråga
  , om den situation som ledde till införandet av dessa åtgärder har åtgärdats i tillräcklig utsträckning. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(17)

Rådet

  Kommissionen
  bör upphäva åtgärderna med suspensiv verkan på förslag från kommissionen,

  och föreslå Europaparlamentet och rådet att helt eller delvis upphäva budgetreserven för åtgärderna i fråga
  , om den situation som ledde till införandet av dessa åtgärder har åtgärdats i tillräcklig utsträckning. [Ändr. 27]

| (18) | Kommissionen bör hålla Europaparlamentet informerat om åtgärder som föreslås och antas enligt denna förordning,
  [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bör hålla Europaparlamentet informerat om åtgärder som föreslås och antas enligt denna förordning,
  [Ändr. 28]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs de regler som är nödvändiga för att skydda unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| a) | rättsstaten: det värde

  de unionsvärden
  som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska

  EU-fördraget och i de kriterier för medlemskap i
  unionen, och som

  som anges i artikel 49 i EU-fördraget; rättsstaten
  inkluderar principerna om laglighet, inbegripet en öppen, ansvarsskyldig, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter,
  tillgång till rättslig prövning och ett
  effektivt rättsligt skydd av

  inför
  oberoende
  och opartiska
  domstolar, inbegripet
  de
  grundläggande rättigheter
  som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i internationella fördrag om mänskliga rättigheter
  , maktdelning,
  icke-diskriminering
  och likhet inför lagen. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

a)

rättsstaten: det värde

  de unionsvärden
  som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska

  EU-fördraget och i de kriterier för medlemskap i
  unionen, och som

  som anges i artikel 49 i EU-fördraget; rättsstaten
  inkluderar principerna om laglighet, inbegripet en öppen, ansvarsskyldig, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter,
  tillgång till rättslig prövning och ett
  effektivt rättsligt skydd av

  inför
  oberoende
  och opartiska
  domstolar, inbegripet
  de
  grundläggande rättigheter
  som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i internationella fördrag om mänskliga rättigheter
  , maktdelning,
  icke-diskriminering
  och likhet inför lagen. [Ändr. 29]

| b) | generell brist när det gäller rättsstatens principer: omfattande eller återkommande praxis, underlåtenhet eller åtgärd från myndigheternas sida som påverkar rättsstaten
  , om detta påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen; en generell brist när det gäller rättsstatens principer kan även vara en följd av ett systematiskt hot mot de unionsvärden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget som påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens finansiella intressen. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

b)

generell brist när det gäller rättsstatens principer: omfattande eller återkommande praxis, underlåtenhet eller åtgärd från myndigheternas sida som påverkar rättsstaten
  , om detta påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen; en generell brist när det gäller rättsstatens principer kan även vara en följd av ett systematiskt hot mot de unionsvärden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget som påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens finansiella intressen. [Ändr. 30]

| c) | offentligt organ: alla myndigheter på alla förvaltningsnivåer, inbegripet nationella, regionala och lokala myndigheter samt organisationer i medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2.42 i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning
  2018/1046
   (12) (EU, Euratom) [...] (nedan kallad budgetförordningen). [Ändr. 31] |
| --- | --- |

c)

offentligt organ: alla myndigheter på alla förvaltningsnivåer, inbegripet nationella, regionala och lokala myndigheter samt organisationer i medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2.42 i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning
  2018/1046
   (12) (EU, Euratom) [...] (nedan kallad budgetförordningen). [Ändr. 31]

Artikel 2a

Generella brister

Följande ska särskilt anses vara generella brister när det gäller rättsstatens principer om de påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen:

| a) | Att äventyra rättsväsendets oberoende, även att på något sätt begränsa möjligheten att utöva rättsliga funktioner självständigt genom att externt påverka garantierna för oberoende, genom att inskränka domar på order utifrån, genom att godtyckligt se över regler om anställning eller anställningsvillkor för personal inom rättsväsendet, genom att utöva inflytande över anställda inom rättsväsendet på ett sätt som äventyrar deras opartiskhet eller genom att inkräkta på juridiska ombuds oberoende. |
| --- | --- |

a)

Att äventyra rättsväsendets oberoende, även att på något sätt begränsa möjligheten att utöva rättsliga funktioner självständigt genom att externt påverka garantierna för oberoende, genom att inskränka domar på order utifrån, genom att godtyckligt se över regler om anställning eller anställningsvillkor för personal inom rättsväsendet, genom att utöva inflytande över anställda inom rättsväsendet på ett sätt som äventyrar deras opartiskhet eller genom att inkräkta på juridiska ombuds oberoende.

| b) | Att inte förhindra, rätta till eller tillgripa påföljder mot godtyckliga eller olagliga beslut från myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella resurser och personalresurser så att de inte kan fungera korrekt eller att underlåta att säkerställa att inga intressekonflikter föreligger. |
| --- | --- |

b)

Att inte förhindra, rätta till eller tillgripa påföljder mot godtyckliga eller olagliga beslut från myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella resurser och personalresurser så att de inte kan fungera korrekt eller att underlåta att säkerställa att inga intressekonflikter föreligger.

| c) | Att begränsa tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler, bristfälligt genomförande av domar, eller att begränsa effektiva utredningar, åtal eller påföljder för överträdelser av lagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Att begränsa tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler, bristfälligt genomförande av domar, eller att begränsa effektiva utredningar, åtal eller påföljder för överträdelser av lagstiftningen.

| d) | Att äventyra en medlemsstats administrativa kapacitet att iaktta unionsmedborgarskapets skyldigheter, inbegripet förmågan att effektivt genomföra de bestämmelser, normer och den politik som utgör kärnan i unionsrätten. |
| --- | --- |

d)

Att äventyra en medlemsstats administrativa kapacitet att iaktta unionsmedborgarskapets skyldigheter, inbegripet förmågan att effektivt genomföra de bestämmelser, normer och den politik som utgör kärnan i unionsrätten.

| e) | Åtgärder som försvagar skyddet av den konfidentiella kommunikationen mellan advokat och klient. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

e)

Åtgärder som försvagar skyddet av den konfidentiella kommunikationen mellan advokat och klient. [Ändr. 32]

Artikel 3

Åtgärder

  Risker för unionens ekonomiska intressen [Ändr. 33]

1.   Lämpliga åtgärder ska vidtas om en

  En
  generell brist när det gäller rättsstatens principer i en medlemsstat påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning

  kan fastställas när ett eller flera av följande områden påverkas
  eller skyddet av unionens finansiella intressen, i synnerhet följande

  riskerar att påverkas
  : [Ändr. 34]

| a) | Att myndigheterna i den medlemsstaten fungerar väl när det gäller genomförandet av unionens budget, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag. och vid genomförandet av översyn och kontroller.
  [Ändr. 35] |
| --- | --- |

a)

Att myndigheterna i den medlemsstaten fungerar väl när det gäller genomförandet av unionens budget, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag. och vid genomförandet av översyn och kontroller.
  [Ändr. 35]

| aa) | Att marknadsekonomin fungerar väl och att konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen därmed respekteras, samt att medlemskapets skyldigheter genomförs effektivt, inbegriper anslutningen till målet om en politisk, ekonomisk och monetär union. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

aa)

Att marknadsekonomin fungerar väl och att konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen därmed respekteras, samt att medlemskapets skyldigheter genomförs effektivt, inbegriper anslutningen till målet om en politisk, ekonomisk och monetär union. [Ändr. 36]

| ab) | Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och intern och extern revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta systemen för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

ab)

Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och intern och extern revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta systemen för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet. [Ändr. 37]

| b) | Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller åtal för bedrägeri,
  inbegripet skattebedrägeri,
  korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionens budget. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

b)

Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller åtal för bedrägeri,
  inbegripet skattebedrägeri,
  korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionens budget. [Ändr. 38]

| c) | Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses i leden a
  , ab
  och b. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

c)

Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses i leden a
  , ab
  och b. [Ändr. 39]

| d) | Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier,
  inbegripet skattebedrägerier,
  korruption eller andra överträdelser av unionslagstiftningen i samband med genomförandet av unionens budget, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

d)

Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier,
  inbegripet skattebedrägerier,
  korruption eller andra överträdelser av unionslagstiftningen i samband med genomförandet av unionens budget, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna. [Ändr. 40]

| e) | Återbetalningen av belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

e)

Återbetalningen av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

| ea) | Förebyggande och beivrande av skatteundandragande och skattekonkurrens samt välfungerande myndigheter som bidrar till administrativt samarbete i skattefrågor. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

ea)

Förebyggande och beivrande av skatteundandragande och skattekonkurrens samt välfungerande myndigheter som bidrar till administrativt samarbete i skattefrågor. [Ändr. 41]

| f) | Det snabba och effektiva samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och
  , förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar,
  med Europeiska åklagarmyndigheten i deras utredningar eller åtal enligt deras respektive rättsakter och principen om lojalt samarbete. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

f)

Det snabba och effektiva samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och
  , förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar,
  med Europeiska åklagarmyndigheten i deras utredningar eller åtal enligt deras respektive rättsakter och principen om lojalt samarbete. [Ändr. 42]

| fa) | Ett korrekt genomförande av unionens budget till följd av en systematisk kränkning av grundläggande rättigheter.[Ändr. 43] |
| --- | --- |

fa)

Ett korrekt genomförande av unionens budget till följd av en systematisk kränkning av grundläggande rättigheter.[Ändr. 43]

2.   Följande får särskilt anses vara generella brister när det gäller rättsstatens principer:

| a) | Att äventyra rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

a)

Att äventyra rättsväsendets oberoende.

| b) | Att inte förhindra, rätta till eller tillgripa påföljder mot godtyckliga eller olagliga beslut från myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella och mänskliga resurser så att de inte kan fungera korrekt eller att underlåta att säkerställa avsaknaden av intressekonflikter. |
| --- | --- |

b)

Att inte förhindra, rätta till eller tillgripa påföljder mot godtyckliga eller olagliga beslut från myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella och mänskliga resurser så att de inte kan fungera korrekt eller att underlåta att säkerställa avsaknaden av intressekonflikter.

| c) | Att begränsa tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler, bristfälligt genomförande av domar, eller att begränsa utredningar, åtal eller påföljder för överträdelser av lagstiftningen.
  [Ändr. 44] |
| --- | --- |

c)

Att begränsa tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler, bristfälligt genomförande av domar, eller att begränsa utredningar, åtal eller påföljder för överträdelser av lagstiftningen.
  [Ändr. 44]

Artikel 3a

Panel av oberoende experter

1.
     
  Kommissionen ska inrätta en panel bestående av oberoende experter (nedan kallad panelen).

Panelen ska bestå av oberoende experter i konstitutionell rätt och finans- och budgetfrågor. En expert ska utses av respektive medlemsstats nationella parlament och fem experter ska utses av Europaparlamentet. Vid sammansättningen av panelen ska en jämn könsfördelning säkerställas.

När så är lämpligt får företrädare för relevanta organisationer och nätverk, såsom den europeiska sammanslutningen för nationella akademier inom vetenskap och humaniora, det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner, Europarådets organ, Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet, Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen, Tax Justice Network, Förenta nationerna, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, inbjudas att delta som observatörer i panelen i enlighet med de förfaranderegler som avses i punkt 6.

2.
     
  Panelens rådgivande uppgifter ska syfta till att bistå kommissionen i dess bedömning av de generella brister när det gäller rättsstatens principer i en medlemsstat som påverkar eller riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

Panelen ska årligen bedöma situationen i samtliga medlemsstater på grundval av kvantitativa och kvalitativa kriterier och information, med vederbörligt beaktande av de uppgifter och den vägledning som avses i artikel 5.2.

3.
     
  Panelen ska varje år offentliggöra en sammanfattning av sina resultat.

4.
     
  Som en del av sina rådgivande uppgifter, och med beaktande av resultatet av övervägandena i punkt 2, får panelen avge ett yttrande om en generell brist när det gäller rättsstatsprincipen i en medlemsstat.

När panelen avger ett yttrande ska den sträva efter att uppnå samförstånd. Om ett samförstånd inte kan uppnås ska panelen avge sitt yttrande med enkel majoritet bland sina medlemmar.

5.
     
  När kommissionen antar genomförandeakter i enlighet med artiklarna 5.6 och 6.2 ska den beakta alla relevanta synpunkter som panelen ger uttryck för i enlighet med punkt 4 i denna artikel.

6.
     
  Panelen ska välja sin ordförande bland sina medlemmar. Panelen ska fastställa sin arbetsordning. [Ändr. 45]

Artikel 4

Åtgärdernas innehåll

  Åtgärder för skydd av unionens budget [Ändr. 46]

1.   
  Om villkoren i artikel 3 är uppfyllda får
  en eller flera av följande lämpliga åtgärder får antas. [Ändr. 47]

| a) | Om kommissionen genomför unionens budget med direkt eller indirekt förvaltning enligt artikel 62 a och c i budgetförordningen, och ett offentligt organ är mottagare får följande åtgärder antas:






  1. | Tillfälligt inställande av utbetalningar eller av genomförandet av det rättsliga åtagandet eller ett avslutande av det rättsliga åtagandet enligt artikel 131.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Om kommissionen genomför unionens budget med direkt eller indirekt förvaltning enligt artikel 62 a och c i budgetförordningen, och ett offentligt organ är mottagare får följande åtgärder antas:

1.

Tillfälligt inställande av utbetalningar eller av genomförandet av det rättsliga åtagandet eller ett avslutande av det rättsliga åtagandet enligt artikel 131.3 i budgetförordningen.

| 2. | Förbud mot att ingå nya rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

2.

Förbud mot att ingå nya rättsliga åtaganden.

| b) | Om kommissionen genomför unionens budget med delad förvaltning enligt artikel 62 b i budgetförordningen får följande åtgärder antas:






  1. | Tillfälligt upphävande av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem. |
| --- | --- | --- |

b)

Om kommissionen genomför unionens budget med delad förvaltning enligt artikel 62 b i budgetförordningen får följande åtgärder antas:

1.

Tillfälligt upphävande av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem.

| 2. | Tillfälligt upphävande av åtaganden. |
| --- | --- |

2.

Tillfälligt upphävande av åtaganden.

| 3. | Minskning av åtaganden, inbegripet genom finansiella korrigeringar eller överföringar till andra utgiftsprogram. |
| --- | --- |

3.

Minskning av åtaganden, inbegripet genom finansiella korrigeringar eller överföringar till andra utgiftsprogram.

| 4. | Minskning av förfinansiering. |
| --- | --- |

4.

Minskning av förfinansiering.

| 5. | Avbrott i betalningsfrister. |
| --- | --- |

5.

Avbrott i betalningsfrister.

| 6. | Tillfälligt inställande av utbetalningar. |
| --- | --- |

6.

Tillfälligt inställande av utbetalningar.

2.   Om inte beslutet om antagande av åtgärder föreskriver något annat, får inte införandet av lämpliga åtgärder påverka skyldigheten för de offentliga organ som avses i punkt 1 a eller för de medlemsstater som avses i punkt 1 b att genomföra det program eller den fond som berörs av åtgärden, och i synnerhet skyldigheten att göra utbetalningar till slutliga mottagare eller stödmottagare.

3.   De åtgärder som vidtas ska stå i proportion till arten av den generella bristen när det gäller rättsstatens principer, samt hur allvarlig
  , långvarig
  och omfattande den är. De ska i så stor utsträckning som möjligt inriktas på de unionsåtgärder som påverkas eller kan komma att påverkas av denna brist.[Ändr. 48]

3a.
     
  Kommissionen ska via en webbplats eller internetportal tillhandahålla information och vägledning till de slutliga mottagarna eller stödmottagarna om medlemsstaternas skyldigheter enligt punkt 2.

Kommissionen ska också på samma webbplats eller portal tillhandahålla lämpliga verktyg för slutliga mottagare eller stödmottagare, så att kommissionen får information om varje överträdelse av dessa skyldigheter som, enligt dessa slutliga mottagare eller stödmottagare, direkt påverkar dem. Denna punkt ska tillämpas på ett sätt som garanterar skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, i enlighet med de principer som fastställs i direktiv XXX (direktivet om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten). Information som lämnas av slutliga mottagare eller stödmottagare i enlighet med denna punkt får endast beaktas av kommissionen om den åtföljs av ett bevis på att den berörda slutliga mottagaren eller stödmottagaren har lämnat in ett formellt klagomål till den behöriga myndigheten. [Ändr. 49]

3b.
     
  På grundval av den information som de slutliga mottagarna eller stödmottagarna lämnar i enlighet med punkt 3a ska kommissionen se till att alla belopp som offentliga organ eller medlemsstater är skyldiga att betala ut i enlighet med punkt 2 verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller stödmottagare.

I förekommande fall ska följande gälla:

| a) | När det gäller medel från unionens budget som förvaltas i enlighet med artikel 62.1 c i budgetförordningen:










  i) | Kommissionen ska återkräva utbetalningar som gjorts till något av de organ som avses i artikel 62.1 v–vii. |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller medel från unionens budget som förvaltas i enlighet med artikel 62.1 c i budgetförordningen:

i)

Kommissionen ska återkräva utbetalningar som gjorts till något av de organ som avses i artikel 62.1 v–vii.

| ii) | Kommissionen ska överföra ett belopp som motsvarar det belopp som avses i föregående led till den EU-reserv som avses i artikel 12 i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen). Detta belopp ska betraktas som en marginal som förblir tillgänglig i den mening som avses i artikel 12.1 a i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen) och ska utnyttjas i enlighet med artikel 12.2 i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen), i största möjliga utsträckning till förmån för de slutliga mottagare eller stödmottagare som avses i punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- |

ii)

Kommissionen ska överföra ett belopp som motsvarar det belopp som avses i föregående led till den EU-reserv som avses i artikel 12 i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen). Detta belopp ska betraktas som en marginal som förblir tillgänglig i den mening som avses i artikel 12.1 a i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen) och ska utnyttjas i enlighet med artikel 12.2 i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen), i största möjliga utsträckning till förmån för de slutliga mottagare eller stödmottagare som avses i punkt 2 i denna artikel.

| b) | När det gäller medel från unionens budget som förvaltas i enlighet med artikel 62.1 b i budgetförordningen:










  i) | Skyldigheten för de offentliga myndigheter eller medlemsstater som avses i punkt 2 i denna artikel ska anses vara en skyldighet för medlemsstaterna i den mening som avses i [artikel 63] i förordning XXX (förordningen om gemensamma bestämmelser). Alla överträdelser av en sådan skyldighet ska behandlas i enlighet med [artikel 98] i förordning XXX (förordningen om gemensamma bestämmelser). |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller medel från unionens budget som förvaltas i enlighet med artikel 62.1 b i budgetförordningen:

i)

Skyldigheten för de offentliga myndigheter eller medlemsstater som avses i punkt 2 i denna artikel ska anses vara en skyldighet för medlemsstaterna i den mening som avses i [artikel 63] i förordning XXX (förordningen om gemensamma bestämmelser). Alla överträdelser av en sådan skyldighet ska behandlas i enlighet med [artikel 98] i förordning XXX (förordningen om gemensamma bestämmelser).

| ii) | Det belopp som frigörs genom det minskade stödet från fonderna till ett program i enlighet med [artikel 98] i förordning XXX (förordningen om gemensamma bestämmelser) ska överföras av kommissionen till den EU-reserv som avses i artikel 12.1 i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen). Detta belopp ska betraktas som en marginal som förblir tillgänglig i den mening som avses i artikel 12.1 a i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen) och ska utnyttjas i enlighet med artikel 12.2 i rådets förordning XXC (förordningen om den fleråriga budgetramen), i största möjliga utsträckning till förmån för de slutliga mottagare eller stödmottagare som avses i punkt 2 i den här artikeln. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

ii)

Det belopp som frigörs genom det minskade stödet från fonderna till ett program i enlighet med [artikel 98] i förordning XXX (förordningen om gemensamma bestämmelser) ska överföras av kommissionen till den EU-reserv som avses i artikel 12.1 i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen). Detta belopp ska betraktas som en marginal som förblir tillgänglig i den mening som avses i artikel 12.1 a i rådets förordning XXX (förordningen om den fleråriga budgetramen) och ska utnyttjas i enlighet med artikel 12.2 i rådets förordning XXC (förordningen om den fleråriga budgetramen), i största möjliga utsträckning till förmån för de slutliga mottagare eller stödmottagare som avses i punkt 2 i den här artikeln. [Ändr. 50]

Artikel 5

Förfarande

1.   Om kommissionen
  , med beaktande av eventuella yttranden från panelen,
  finner att den har rimliga skäl att tro att villkoren i artikel 3 är uppfyllda, ska den skriftligen meddela medlemsstaten om detta och ange på vilka grunder den baserat sin slutsats.
  Kommissionen ska utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet och rådet om varje sådant meddelande och dess innehåll. [Ändr. 51]

2.   Kommissionen får

  När kommissionen bedömer huruvida villkoren i artikel 3 är uppfyllda ska den
  ta hänsyn till all relevant information, inbegripet
  yttranden från panelen,
  beslut av Europeiska unionens domstol
  , Europaparlamentets resolutioner
  , revisionsrättens rapporter samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer
  och nätverk. Kommissionen ska också beakta de kriterier som används inom ramen för unionens anslutningsförhandlingar, särskilt kapitlen om regelverket avseende rättsväsendet och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, finansiell kontroll och beskattning, samt de riktlinjer som används inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen för att följa utvecklingen i en medlemsstat. [Ändr. 52]

3.   Kommissionen får begära ytterligare uppgifter som är nödvändiga för bedömningen, både före och efter att den har dragit en slutsats enligt punkt 1.

4.   Den berörda medlemsstaten ska tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter och får lämna synpunkter inom en tidsfrist som fastställs av kommissionen, men som inte får vara kortare än en månad,
  men inte längre än tre månader
  från den dag då slutsatsen meddelades. I sina synpunkter får medlemsstaten föreslå att korrigerande åtgärder antas. [Ändr. 53]

5.   Kommissionen ska beakta de uppgifter som inkommit och eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, samt lämpligheten av eventuella föreslagna korrigerande åtgärder när den fattar beslut om att lägga fram

  anta
  ett förslag till beslut om lämpliga

  någon av de
  åtgärder
  som avses i artikel 4
  eller inte.
  Kommissionen ska inom en vägledande frist på en månad, och i vilket fall som helst inom rimlig tid från dagen då uppgifterna mottogs, besluta om hur de mottagna uppgifterna ska följas upp [Ändr. 54

5a.
     
  När kommissionen bedömer åtgärdernas proportionalitet ska den ta vederbörlig hänsyn till den information och vägledning som avses i punkt 2. [Ändr. 55]

6.   Om kommissionen anser att det föreligger en generell brist när det gäller rättsstatens principer, ska den lägga fram ett förslag till genomförandeakt

  genom en genomförandeakt anta ett beslut
  om lämpliga

  de
  åtgärder till rådet

  som avses i artikel 4
  . [Ändr. 56]

6a.
     
  Samtidigt som kommissionen antar sitt beslut ska den förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag om överföring till en budgetreserv av ett belopp som motsvarar värdet av de antagna åtgärderna. [Ändr. 57]

6b.
     
  Genom undantag från artikel 31.4 och 31.6 i budgetförordningen ska Europaparlamentet och rådet överlägga om förslaget till överföring inom fyra veckor från det att det mottagits av båda institutionerna. Förslaget till överföring ska anses vara godkänt såvida inte Europaparlamentet, med en majoritet av de avgivna rösterna, eller rådet, med kvalificerad majoritet, inom fyra veckor beslutar att ändra eller förkasta det. Om Europaparlamentet eller rådet ändrar förslaget till överföring ska artikel 31.8 i budgetförordningen tillämpas. [Ändr. 58]

6c.
     
  Det beslut som avses i punkt 6 ska träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet inom den period som avses i punkt 6b förkastar förslaget till överföring. [Ändr. 59]

7.   Beslutet ska anses vara antaget av rådet om inte rådet med kvalificerad majoritet beslutar att förkasta kommissionens förslag inom en månad efter det att det antagits av kommissionen.
  [Ändr. 60]

8.   Rådet får genom beslut med kvalificerad majoritet ändra kommissionens förslag och anta den ändrade texten som ett rådsbeslut.
  [Ändr. 61]

Artikel 6

Upphävande av åtgärder

1.   Den berörda medlemsstaten får när som helst till kommissionen överlämna
  ett formellt meddelande med de
  uppgifter som visar att den generella bristen när det gäller rättsstatens principer har åtgärdats eller inte längre föreligger. [Ändr. 62]

2.   Kommissionen ska
  på den berörda medlemsstatens begäran eller på eget initiativ, efter att ha beaktat eventuella yttranden från panelen,
  göra en bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten,
  inom en vägledande frist på en månad, och i vilket fall som helst inom rimlig tid från dagen då det formella meddelandet mottogs
  . När de generella brister när det gäller rättsstatens principer som låg till grund för antagandet av lämpliga

  de
  åtgärder
  som avses i artikel 4
  inte längre föreligger, helt eller delvis, ska kommissionen
  utan dröjsmål anta ett
  beslut om att upphäva dessa åtgärder helt eller delvis. till

  Samtidigt som kommissionen antar sitt beslut ska den förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag om att helt eller delvis upphäva den budgetreserv som avses i artikel 5.6a.
  Det förfarande som anges i artikel 5.2, 5.4, 5.5, 5.6
  , 5.6b
  och 5.
  6c
  ska tillämpas.. [Ändr. 63]

3.   Om åtgärder som rör det tillfälliga upphävandet av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem enligt artikel 4.2 b i eller det tillfälliga upphävandet av åtaganden enligt artikel 4.2 b ii har upphävts, ska belopp som motsvarar de tillfälligt upphävda åtagandena tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) XXXX (förordningen om den fleråriga budgetramen). Tillfälligt upphävda åtaganden under år n får inte tas upp i budgeten efter år n + 2.
  Från och med år n+3 ska ett belopp som motsvarar de tillfälligt indragna åtagandena föras in i den EU-reserv för åtaganden som föreskrivs i artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr XXXX (förordningen om den fleråriga budgetramen). [Ändr. 64]

Artikel 7

Information till Europaparlamentet

Kommissionen ska omedelbart informera Europaparlamentet om alla åtgärder som föreslås eller antas enligt artiklarna 4 och 5.
  [Ändr. 65]

Artikel 7a

Rapportering

Senast fem år efter denna förordnings ikraftträdande ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordningen, i synnerhet när det gäller hur effektiva de åtgärder som i förekommande fall antagits varit.

Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag. [Ändr. 66]

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.
  [Ändr. 67]

Artikel 8a

Införande i budgetförordningen

Innehållet i denna förordning ska föras in i budgetförordningen i samband med dess nästa revidering. [Ändr. 68]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 291, 17.8.2018, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

2

(3)  Domstolens dom av den 29 april 2004, CAS Succhi di Frutta, C-496/99, EU:C:2004:236, punkt 63.

3

(4)  Domstolens dom av den 12 november 1981, Amministrazione delle finanze dello Stato/Srl Meridionale Industria Salumi med flera, Ditta Italo Orlandi & Figlio och Ditta Vincenzo Divella/Amministrazione delle finanze dello Stato, förenade målen 212-217/80, EU:C:1981:270, punkt 10.

4

(5)  Domstolens dom av den 21 september 1989, Hoechst, förenade målen 46/87 och 227/88, EU:C:1989:337, punkt 19.

5

(6)  Domstolens dom av den 10 november 2016, Kovalkovas, C-477/16, EU:C:2016:861, punkt 36; domstolens dom av den 10 november 2016, PPU Poltorak, C-452/16, EU:C:2016:858, punkt 35; och domstolens dom av den 22 december 2010, DEB, C-279/09, EU:C:2010:811, punkt 58.

6

(7)  Domstolens dom av den 27. februari 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses /Tribunal de Contas, C-64/16, EU:C:2018:117, punkterna 31 och 40-41,
  domstolens dom av den 25 juli 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, punkterna 63–67
  .

7

domstolens dom av den 25 juli 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, punkterna 63–67

(8)  Kommissionens meddelande En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, COM(2014)0158, bilaga I.

8

En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen

(9)  
  Rapport från Venedigkommissionen av den 4 april 2011, studie nr 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

9

Rapport från Venedigkommissionen av den 4 april 2011, studie nr 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(10)  Mål C-64/16, punkterna 32–36.

10

(11)  Mål C-64/16, punkterna 40-41.

11

(12)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/162

---

P8_TA(2019)0350

Europeiska socialfonden+ (ESF+) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0382),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 46 d, 149, 153.2 a,164, 168.5, 175.3 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0232/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 46 d, 149, 153.2 a,164, 168.5, 175.3 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0232/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0461/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0461/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 165.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 84.

(3)  Denna ståndpunkt motsvarar de ändringsförslag som antogs den 16 januari 2019 (Antagna texter; P8_TA(2019)0020).

---

P8_TC1-COD(2018)0206

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om Europeiska socialfonden+ (ESF+)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 46 d, 149, 153.2 a,.164, 168.5, 175.3 och 349,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (-1) | Enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) verkar unionen genom upprättandet av en inre marknad för en mycket konkurrenskraftig social marknadsekonomi där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter främjas, och social utestängning och diskriminering bekämpas. Enligt artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) ska unionen beakta de krav som är förknippade med bland annat främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) verkar unionen genom upprättandet av en inre marknad för en mycket konkurrenskraftig social marknadsekonomi där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter främjas, och social utestängning och diskriminering bekämpas. Enligt artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) ska unionen beakta de krav som är förknippade med bland annat främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet. [Ändr. 1]

| (1) | Den 17 november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter som svar på de sociala utmaningarna i Europa. Pelarens tjugo principer är indelade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt social skydd och social inkludering. De tjugo principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör ligga till grund för åtgärder inom ramen för Europeiska socialfonden+ (nedan kallad ESF+). För att bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör ESF+ stödja investeringar i människor och system på politikområdena sysselsättning,
  offentliga tjänster, hälso- och sjukvård,
  utbildning och social inkludering, vilket bidrar till ekonomisk, territoriell och social sammanhållning i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget.
  Alla åtgärder inom ESF+ bör innefatta respekt för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i vilka både Europeiska unionen och alla dess medlemsstater är parter. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Den 17 november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter som svar på de sociala utmaningarna i Europa. Pelarens tjugo principer är indelade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt social skydd och social inkludering. De tjugo principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör ligga till grund för åtgärder inom ramen för Europeiska socialfonden+ (nedan kallad ESF+). För att bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör ESF+ stödja investeringar i människor och system på politikområdena sysselsättning,
  offentliga tjänster, hälso- och sjukvård,
  utbildning och social inkludering, vilket bidrar till ekonomisk, territoriell och social sammanhållning i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget.
  Alla åtgärder inom ESF+ bör innefatta respekt för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i vilka både Europeiska unionen och alla dess medlemsstater är parter. [Ändr. 2]

| (2) | På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken en ram för att fastställa nationella reformprioriteringar och övervaka genomförandet av dem. Medlemsstaterna utvecklar sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör
  utvecklas i partnerskap mellan nationella, regionala och lokala myndigheter, inbegripa ett jämställdhetsperspektiv och
  läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogramen som ett sätt att beskriva och samordna prioriterade investeringsprojekt som får stöd genom nationell finansiering och/eller unionsfinansiering. De bör också syfta till att använda unionsfinansiering på ett enhetligt sätt och få ut största möjliga mervärde av det ekonomiska stöd som ska tas emot, särskilt från de program som finansieras av unionen inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+, Europeiska havs- och fiskerifonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska investeringsbankens stabiliseringsfunktionen

  stabiliseringsfunktion
  och InvestEU, där så är relevant. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2)

På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken en ram för att fastställa nationella reformprioriteringar och övervaka genomförandet av dem. Medlemsstaterna utvecklar sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör
  utvecklas i partnerskap mellan nationella, regionala och lokala myndigheter, inbegripa ett jämställdhetsperspektiv och
  läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogramen som ett sätt att beskriva och samordna prioriterade investeringsprojekt som får stöd genom nationell finansiering och/eller unionsfinansiering. De bör också syfta till att använda unionsfinansiering på ett enhetligt sätt och få ut största möjliga mervärde av det ekonomiska stöd som ska tas emot, särskilt från de program som finansieras av unionen inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+, Europeiska havs- och fiskerifonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska investeringsbankens stabiliseringsfunktionen

  stabiliseringsfunktion
  och InvestEU, där så är relevant. [Ändr. 3]

| (3) | Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som har antagits av rådet i enlighet med artikel 148.2 i EUF-fördraget, närmare bestämt att stimulera efterfrågan på arbetskraft, öka arbetskraftsutbudet, tillgången till sysselsättning och arbetskraftens färdigheter och kompetens, förbättra arbetsmarknadens funktion och göra den sociala dialogen mer ändamålsenlig, främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom, inklusive förbättrade offentliga tjänster inom hälso- och sjukvård och andra sektorer, tillsammans med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vilka antas i enlighet med artikel 121.2, utgör en del av de integrerade riktlinjer som stöder Europa 2020-strategin.
  Rådet [...] antog de reviderade riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, så att texten

  de
  anpassades till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i syfte att
  stimulera sysselsättningsskapande och främja social sammanhållning, och således
  förbättra EU:s konkurrenskraft och att göra EU till en bättre plats för att investera, skapa arbetstillfällen och främja social sammanhållning. För att säkerställa att ESF+ anpassas helt och hållet till målen för dessa riktlinjer, särskilt i fråga om sysselsättning, utbildning, vidareutbildning och kampen mot social utestängning, fattigdom och diskriminering,

  riktlinjerna för sysselsättningspolitiken
  bör ESF+ stödja medlemsstaterna
  planera det ESF+-stöd som är relevant för dem
  med beaktande av de relevanta integrerade

  dessa
  riktlinjer och

  , liksom av
  relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4
  och 121.2
  i EUF-fördraget samt, i tillämpliga fall på nationell nivå,
  av sysselsättningsaspekter och sociala aspekter på
  de nationella reformprogram som underbyggs av nationella strategier. ESF+ bör också bidra till relevanta aspekter av genomförandet av unionens viktigaste initiativ och verksamheter, särskilt kompetensagendan för Europa och det europeiska området för utbildning,
  ungdomsgarantin och andra
  relevanta rekommendationer från rådet och andra initiativ, såsom ungdomsgarantin

  Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid,
  kompetenshöjningsvägar och långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden
  , en kvalitetsram för praktikplatser och handlingsplanen för integrering av tredjelandsmedborgare
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(3)

Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som har antagits av rådet i enlighet med artikel 148.2 i EUF-fördraget, närmare bestämt att stimulera efterfrågan på arbetskraft, öka arbetskraftsutbudet, tillgången till sysselsättning och arbetskraftens färdigheter och kompetens, förbättra arbetsmarknadens funktion och göra den sociala dialogen mer ändamålsenlig, främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom, inklusive förbättrade offentliga tjänster inom hälso- och sjukvård och andra sektorer, tillsammans med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vilka antas i enlighet med artikel 121.2, utgör en del av de integrerade riktlinjer som stöder Europa 2020-strategin.
  Rådet [...] antog de reviderade riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, så att texten

  de
  anpassades till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i syfte att
  stimulera sysselsättningsskapande och främja social sammanhållning, och således
  förbättra EU:s konkurrenskraft och att göra EU till en bättre plats för att investera, skapa arbetstillfällen och främja social sammanhållning. För att säkerställa att ESF+ anpassas helt och hållet till målen för dessa riktlinjer, särskilt i fråga om sysselsättning, utbildning, vidareutbildning och kampen mot social utestängning, fattigdom och diskriminering,

  riktlinjerna för sysselsättningspolitiken
  bör ESF+ stödja medlemsstaterna
  planera det ESF+-stöd som är relevant för dem
  med beaktande av de relevanta integrerade

  dessa
  riktlinjer och

  , liksom av
  relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4
  och 121.2
  i EUF-fördraget samt, i tillämpliga fall på nationell nivå,
  av sysselsättningsaspekter och sociala aspekter på
  de nationella reformprogram som underbyggs av nationella strategier. ESF+ bör också bidra till relevanta aspekter av genomförandet av unionens viktigaste initiativ och verksamheter, särskilt kompetensagendan för Europa och det europeiska området för utbildning,
  ungdomsgarantin och andra
  relevanta rekommendationer från rådet och andra initiativ, såsom ungdomsgarantin

  Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid,
  kompetenshöjningsvägar och långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden
  , en kvalitetsram för praktikplatser och handlingsplanen för integrering av tredjelandsmedborgare
  . [Ändr. 4]

| (4) | Den 20 juni 2017 godkände rådet EU:s svar på Agenda 2030 för hållbar utveckling – en hållbar europeisk framtid. Rådet betonade att det är viktigt att hållbar utveckling uppnås i alla tre dimensioner (den ekonomiska, sociala och miljömässiga) på ett balanserat och integrerat sätt. Det är ytterst viktigt att hållbar utveckling integreras i EU:s alla interna och externa politikområden och att EU har höga ambitioner för den politik som används för att bemöta de globala utmaningarna. Rådet välkomnade kommissionens meddelande Nästa steg för en hållbar europeisk framtid som lades fram den 22 november 2016 i en första konkret strävan att integrera målen för hållbar utveckling och låta dessa utgöra den vägledande principen för all EU-politik, inte minst när det gäller unionens finansieringsinstrument.
  ESF+ bör bidra till förverkligandet av målen för hållbar utveckling genom att bland annat utrota de extrema formerna av fattigdom (mål 1), främja en inkluderande utbildning av god kvalitet (mål 4), främja jämställdhet (mål 5), främja varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning samt anständigt arbete för alla (mål 8), och minska ojämlikheten (mål 10). [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(4)

Den 20 juni 2017 godkände rådet EU:s svar på Agenda 2030 för hållbar utveckling – en hållbar europeisk framtid. Rådet betonade att det är viktigt att hållbar utveckling uppnås i alla tre dimensioner (den ekonomiska, sociala och miljömässiga) på ett balanserat och integrerat sätt. Det är ytterst viktigt att hållbar utveckling integreras i EU:s alla interna och externa politikområden och att EU har höga ambitioner för den politik som används för att bemöta de globala utmaningarna. Rådet välkomnade kommissionens meddelande Nästa steg för en hållbar europeisk framtid som lades fram den 22 november 2016 i en första konkret strävan att integrera målen för hållbar utveckling och låta dessa utgöra den vägledande principen för all EU-politik, inte minst när det gäller unionens finansieringsinstrument.
  ESF+ bör bidra till förverkligandet av målen för hållbar utveckling genom att bland annat utrota de extrema formerna av fattigdom (mål 1), främja en inkluderande utbildning av god kvalitet (mål 4), främja jämställdhet (mål 5), främja varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning samt anständigt arbete för alla (mål 8), och minska ojämlikheten (mål 10). [Ändr. 5]

| (4a) | Unionen och medlemsstaterna bör, med beaktande av den europeiska sociala stadgan som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, bland sina mål ha främjandet av sysselsättning, bättre levnads- och arbetsvillkor, i syfte att uppnå varaktiga höga sysselsättningsnivåer och bekämpa utestängning, i enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4a)

Unionen och medlemsstaterna bör, med beaktande av den europeiska sociala stadgan som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, bland sina mål ha främjandet av sysselsättning, bättre levnads- och arbetsvillkor, i syfte att uppnå varaktiga höga sysselsättningsnivåer och bekämpa utestängning, i enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget. [Ändr. 6]

| (4b) | Det kvarstår flera sociala utmaningar inom det europeiska samhället. Över 100 miljoner medborgare riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning, ungdomsarbetslösheten är fortfarande mer än dubbelt så hög som den totala arbetslösheten och integreringen av tredjelandsmedborgare behöver förbättras. Dessa utmaningar hotar inte bara välbefinnandet för de medborgare som direkt påverkas, utan utsätter också hela det europeiska samhället för ekonomiska och sociala påfrestningar. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(4b)

Det kvarstår flera sociala utmaningar inom det europeiska samhället. Över 100 miljoner medborgare riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning, ungdomsarbetslösheten är fortfarande mer än dubbelt så hög som den totala arbetslösheten och integreringen av tredjelandsmedborgare behöver förbättras. Dessa utmaningar hotar inte bara välbefinnandet för de medborgare som direkt påverkas, utan utsätter också hela det europeiska samhället för ekonomiska och sociala påfrestningar. [Ändr. 7]

| (5) | Unionen står inför strukturella utmaningar som hänger samman med globaliseringen av ekonomin,
  social ojämlikhet,
  hanteringen av migrationsströmmar och det ökade säkerhetshotet, omställningen

  därav följande integreringsutmaningar
  ,
  en rättvis omställning
  till ren energi, den tekniska utvecklingen
  den demografiska tillbakagången, arbetslösheten i allmänhet och ungdomsarbetslösheten, den stigande genomsnittsåldern i samhället och bland arbetskraften
  och den allt äldre arbetsstyrkan och den växande bristen på kompetens och arbetskraft inom vissa sektorer och regioner, något som särskilt små och medelstora företag har fått erfara. Med tanke på förändringarna i arbetslivet bör unionen vara beredd att hantera nuvarande och framtida utmaningar genom att investera i relevant kompetens,
  utbildning och livslångt lärande,
  se till att tillväxten gynnar alla och förbättra
  färdigheter och kunskaper,
  sysselsättnings- och socialpolitiken, inbegripet när det gäller arbetskraftens rörlighet
  för unionsmedborgarnas del, och ta itu med den växande ojämlikheten i fråga om hälsa mellan och inom medlemsstaterna
  . [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(5)

Unionen står inför strukturella utmaningar som hänger samman med globaliseringen av ekonomin,
  social ojämlikhet,
  hanteringen av migrationsströmmar och det ökade säkerhetshotet, omställningen

  därav följande integreringsutmaningar
  ,
  en rättvis omställning
  till ren energi, den tekniska utvecklingen
  den demografiska tillbakagången, arbetslösheten i allmänhet och ungdomsarbetslösheten, den stigande genomsnittsåldern i samhället och bland arbetskraften
  och den allt äldre arbetsstyrkan och den växande bristen på kompetens och arbetskraft inom vissa sektorer och regioner, något som särskilt små och medelstora företag har fått erfara. Med tanke på förändringarna i arbetslivet bör unionen vara beredd att hantera nuvarande och framtida utmaningar genom att investera i relevant kompetens,
  utbildning och livslångt lärande,
  se till att tillväxten gynnar alla och förbättra
  färdigheter och kunskaper,
  sysselsättnings- och socialpolitiken, inbegripet när det gäller arbetskraftens rörlighet
  för unionsmedborgarnas del, och ta itu med den växande ojämlikheten i fråga om hälsa mellan och inom medlemsstaterna
  . [Ändr. 8]

| (6) | I förordning (EU) nr [...] fastställs handlingsplanen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl-, och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) samt Instrumentet för gränsförvaltning och visering som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och anges särskilt de politiska målen och reglerna för programplanering, övervakning och utvärdering samt förvaltning och kontroll av de av unionens fonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Det är därför nödvändigt att fastställa de allmänna målen för ESF+
  och dess samordning med andra fonder,
  och fastställa särskilda bestämmelser för den typ av verksamhet som får finansieras av ESF+. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EU) nr [...] fastställs handlingsplanen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl-, och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) samt Instrumentet för gränsförvaltning och visering som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och anges särskilt de politiska målen och reglerna för programplanering, övervakning och utvärdering samt förvaltning och kontroll av de av unionens fonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Det är därför nödvändigt att fastställa de allmänna målen för ESF+
  och dess samordning med andra fonder,
  och fastställa särskilda bestämmelser för den typ av verksamhet som får finansieras av ESF+. [Ändr. 9]

| (7) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (4) (nedan kallad budgetförordningen) fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, ekonomiskt stöd, finansieringsinstrument och budgetgarantier
  samt synergier mellan finansieringsinstrument
  . I syfte att säkerställa enhetlighet i genomförandet av unionens finansieringsprogram ska budgetförordningen gälla för de åtgärder som ska genomföras genom direkt eller indirekt förvaltning inom ramen för ESF+.
  Denna förordning bör specificera de operativa målen och fastställa särskilda bestämmelser om stödberättigande åtgärder som får finansieras av ESF+ inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(7)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (4) (nedan kallad budgetförordningen) fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, ekonomiskt stöd, finansieringsinstrument och budgetgarantier
  samt synergier mellan finansieringsinstrument
  . I syfte att säkerställa enhetlighet i genomförandet av unionens finansieringsprogram ska budgetförordningen gälla för de åtgärder som ska genomföras genom direkt eller indirekt förvaltning inom ramen för ESF+.
  Denna förordning bör specificera de operativa målen och fastställa särskilda bestämmelser om stödberättigande åtgärder som får finansieras av ESF+ inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. [Ändr. 10]

| (8) | Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av åtgärdernas särskilda mål och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. När det gäller bidrag bör detta inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. När det gäller att genomföra åtgärder som avser den socioekonomiska integrationen

  inkluderingen
  av tredjelandsmedborgare, och i enlighet med [artikel 88] i förordningen om gemensamma bestämmelser (den nya förordningen om gemensamma bestämmelser) får kommissionen ersätta de medlemsstater som använder förenklade kostnadsalternativ, inbegripet användningen av enhetsbelopp. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(8)

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av åtgärdernas särskilda mål och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. När det gäller bidrag bör detta inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. När det gäller att genomföra åtgärder som avser den socioekonomiska integrationen

  inkluderingen
  av tredjelandsmedborgare, och i enlighet med [artikel 88] i förordningen om gemensamma bestämmelser (den nya förordningen om gemensamma bestämmelser) får kommissionen ersätta de medlemsstater som använder förenklade kostnadsalternativ, inbegripet användningen av enhetsbelopp. [Ändr. 11]

| (9) | För att rationalisera och förenkla finansieringen och skapa ytterligare möjligheter till synergieffekter med hjälp av integrerade finansieringsstrategier bör de åtgärder som fått stöd från fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad Fead), Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation samt programmet för unionsåtgärder på hälsoområdet integreras i ESF+. Därför bör ESF+ omfatta följande tre delar: ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning, delen för sysselsättning och social innovation samt delen för hälsa
  inom ramen för direkt och indirekt förvaltning
  . Detta bör bidra till att minska den administrativa bördan i samband med förvaltningen av olika fonder, särskilt för medlemsstaterna
  och förmånstagarna
  , samtidigt som man behåller enklare regler för enklare insatser, såsom utdelningen av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(9)

För att rationalisera och förenkla finansieringen och skapa ytterligare möjligheter till synergieffekter med hjälp av integrerade finansieringsstrategier bör de åtgärder som fått stöd från fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad Fead), Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation samt programmet för unionsåtgärder på hälsoområdet integreras i ESF+. Därför bör ESF+ omfatta följande tre delar: ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning, delen för sysselsättning och social innovation samt delen för hälsa
  inom ramen för direkt och indirekt förvaltning
  . Detta bör bidra till att minska den administrativa bördan i samband med förvaltningen av olika fonder, särskilt för medlemsstaterna
  och förmånstagarna
  , samtidigt som man behåller enklare regler för enklare insatser, såsom utdelningen av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd. [Ändr. 12]

| (10) | Unionen bör bidra till medlemsstaternas sysselsättningspolitik genom att uppmuntra samarbete och komplettera deras åtgärder.
  Mot bakgrund av detta bredare tillämpningsområde för ESF+ är det lämpligt att föreskriva att målen att effektivisera arbetsmarknaderna

  öppna och rättvisa arbetsmarknader med plats för alla, oavsett kön,
  och främja tillgången till sysselsättning av god kvalitet,
  bistå vid återintegreringen i utbildningsväsendet och främja livslångt lärande,
  förbättra tillgången till och kvaliteten på utbildning, främja social inkludering och hälsa och att minska

  utrota
  fattigdomen inte bara ska

  fortsätter att
  genomföras
  främst
  inom ramen för delad förvaltning, utan

  och där det är lämpligt kompletteras
  också genom direkt och indirekt förvaltning inom ramen för sysselsättning och social innovation samt hälsa när det gäller åtgärder på unionsnivå. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(10)

Unionen bör bidra till medlemsstaternas sysselsättningspolitik genom att uppmuntra samarbete och komplettera deras åtgärder.
  Mot bakgrund av detta bredare tillämpningsområde för ESF+ är det lämpligt att föreskriva att målen att effektivisera arbetsmarknaderna

  öppna och rättvisa arbetsmarknader med plats för alla, oavsett kön,
  och främja tillgången till sysselsättning av god kvalitet,
  bistå vid återintegreringen i utbildningsväsendet och främja livslångt lärande,
  förbättra tillgången till och kvaliteten på utbildning, främja social inkludering och hälsa och att minska

  utrota
  fattigdomen inte bara ska

  fortsätter att
  genomföras
  främst
  inom ramen för delad förvaltning, utan

  och där det är lämpligt kompletteras
  också genom direkt och indirekt förvaltning inom ramen för sysselsättning och social innovation samt hälsa när det gäller åtgärder på unionsnivå. [Ändr. 13]

| (11) | Integreringen av programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet med ESF+ kommer också att skapa synergieffekter mellan utveckling och testning av de initiativ och politiska åtgärder för att förbättra effektiviteten,
  tillgängligheten,
  motståndskraften och hållbarheten i hälso- och sjukvårdssystemen som utvecklats av ESF+-programmets hälsodel och genomförandet av dem i medlemsstaterna
  på nationell, regional och lokal nivå
  med hjälp av de verktyg som tillhandahålls genom andra delar av ESF+-förordning. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(11)

Integreringen av programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet med ESF+ kommer också att skapa synergieffekter mellan utveckling och testning av de initiativ och politiska åtgärder för att förbättra effektiviteten,
  tillgängligheten,
  motståndskraften och hållbarheten i hälso- och sjukvårdssystemen som utvecklats av ESF+-programmets hälsodel och genomförandet av dem i medlemsstaterna
  på nationell, regional och lokal nivå
  med hjälp av de verktyg som tillhandahålls genom andra delar av ESF+-förordning. [Ändr. 14]

| (12) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för ESF+. Delar av denna finansieringsram

  Den
  bör användas

  specificera anslagen för verksamhet som ska genomföras inom ramen för delad förvaltning och anslagen
  för åtgärder som ska genomföras genom direkt och indirekt förvaltning inom ramen för delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(12)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för ESF+. Delar av denna finansieringsram

  Den
  bör användas

  specificera anslagen för verksamhet som ska genomföras inom ramen för delad förvaltning och anslagen
  för åtgärder som ska genomföras genom direkt och indirekt förvaltning inom ramen för delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa. [Ändr. 15]

| (13) | ESF+ bör
  , i nära samarbete med medlemsstaterna,
  syfta till att främja sysselsättning genom aktiva insatser som möjliggör (åter)inträde

  inträde och återinträde
  på arbetsmarknaden, särskilt för ungdomar, långtidsarbetslösa
  , omsorgsgivare
  och personer utanför arbetskraften

  förvärvslivet och grupper med sämre förutsättningar
  , och genom att främja egenföretagande, företagaranda
  och den sociala ekonomin. ESF+ bör syfta till att förbättra
  sysselsättningspolitiken och
  arbetsmarknadernas funktion genom att stödja modernisering av arbetsmarknadsinstitutionerna, såsom offentliga arbetsförmedlingar, i syfte att förbättra deras förmåga att tillhandahålla intensifierad, riktad
  och individanpassad
  rådgivning och vägledning under jobbsökandet och övergången till sysselsättning och

  , varvid grupper med sämre förutsättningar särskilt bör uppmärksammas, jämte
  att öka

  underlätta
  arbetstagarnas rörlighet
  samt att tillhandahålla sina tjänster utan diskriminering
  . ESF+ bör främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom åtgärder som syftar till att säkerställa bland annat bättre balans mellan arbete och privatliv samt
  okomplicerad
  tillgång till barnomsorg
  , äldreomsorg och andra omsorgs- eller stödtjänster av god kvalitet till överkomliga priser eller kostnadsfritt
  . ESF+ bör också syfta till att tillhandahålla en
  säker,
  hälsosam och väl anpassad arbetsmiljö för att hantera
  dels
  hälsorisker i samband med förändrade anställningsformer och
  dels
  behoven hos den åldrande arbetskraften.
  ESF+ bör också stödja åtgärder som har som mål att underlätta ungdomars övergång från utbildning till anställning. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(13)

ESF+ bör
  , i nära samarbete med medlemsstaterna,
  syfta till att främja sysselsättning genom aktiva insatser som möjliggör (åter)inträde

  inträde och återinträde
  på arbetsmarknaden, särskilt för ungdomar, långtidsarbetslösa
  , omsorgsgivare
  och personer utanför arbetskraften

  förvärvslivet och grupper med sämre förutsättningar
  , och genom att främja egenföretagande, företagaranda
  och den sociala ekonomin. ESF+ bör syfta till att förbättra
  sysselsättningspolitiken och
  arbetsmarknadernas funktion genom att stödja modernisering av arbetsmarknadsinstitutionerna, såsom offentliga arbetsförmedlingar, i syfte att förbättra deras förmåga att tillhandahålla intensifierad, riktad
  och individanpassad
  rådgivning och vägledning under jobbsökandet och övergången till sysselsättning och

  , varvid grupper med sämre förutsättningar särskilt bör uppmärksammas, jämte
  att öka

  underlätta
  arbetstagarnas rörlighet
  samt att tillhandahålla sina tjänster utan diskriminering
  . ESF+ bör främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom åtgärder som syftar till att säkerställa bland annat bättre balans mellan arbete och privatliv samt
  okomplicerad
  tillgång till barnomsorg
  , äldreomsorg och andra omsorgs- eller stödtjänster av god kvalitet till överkomliga priser eller kostnadsfritt
  . ESF+ bör också syfta till att tillhandahålla en
  säker,
  hälsosam och väl anpassad arbetsmiljö för att hantera
  dels
  hälsorisker i samband med förändrade anställningsformer och
  dels
  behoven hos den åldrande arbetskraften.
  ESF+ bör också stödja åtgärder som har som mål att underlätta ungdomars övergång från utbildning till anställning. [Ändr. 16]

| (13a) | I syfte att stödja och frigöra den potential till jobbskapande som finns i den sociala ekonomin bör ESF+ bidra till att förbättra den sociala ekonomins företags integration i de nationella planerna för sysselsättning och social innovation, liksom i de nationella reformprogrammen. Definitionen av ett företag inom den sociala ekonomin bör följa definitionerna i de olika medlemsstaternas lagar om den sociala ekonomin, liksom i rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivkraft för ekonomisk och social utveckling i Europa. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(13a)

I syfte att stödja och frigöra den potential till jobbskapande som finns i den sociala ekonomin bör ESF+ bidra till att förbättra den sociala ekonomins företags integration i de nationella planerna för sysselsättning och social innovation, liksom i de nationella reformprogrammen. Definitionen av ett företag inom den sociala ekonomin bör följa definitionerna i de olika medlemsstaternas lagar om den sociala ekonomin, liksom i rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivkraft för ekonomisk och social utveckling i Europa. [Ändr. 17]

| (14) | Eftersom ESF+ är EU:s främsta instrument med inriktning på sysselsättning, färdigheter och social inkludering måste ESF+ kunna bidra till social, ekonomisk och territoriell sammanhållning överallt inom EU.
  ESF+ bör
  därför
  tillhandahålla stöd för att förbättra utbildningssystemens kvalitet,
  icke-diskriminerande karaktär, tillgänglighet, deltagandemöjligheter,
  ändamålsenlighet och relevans för arbetsmarknaden i syfte att underlätta tillägnandet av nyckelkompetenser, särskilt när det gäller de
  språkkunskaper, företagarkunskaper och
  digitala färdigheter
  , inbegripet dataskydd och informationsstyrning,
  som alla individer behöver för självförverkligande och personlig utveckling, sysselsättning, social inkludering och ett aktivt medborgarskap.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt frågan om egenmakt till långtidsarbetslösa och personer med missgynnad social bakgrund.
  ESF+ bör bidra till framsteg inom utbildning och övergången till arbete
  samt återinträde i arbetslivet
  , stödja livslångt lärande och anställbarhet
  för alla
  och bidra till konkurrenskraften

  deltagandemöjligheter, konkurrenskraft, minskad horisontell och vertikal segregering
  och samhällsinnovation och ekonomisk innovation genom att stödja anpassningsbara och hållbara initiativ på dessa områden. Detta skulle exempelvis kunna uppnås genom
  investeringar i yrkesutbildning,
  lärande på arbetsplatsen och lärlingsutbildning,
  med särskild tonvikt på det framgångsrika konceptet varvad utbildning,
  livslång vägledning, planering av kompetensbehov i samarbete med industrin

  arbetsmarknadens parter
  , aktuellt utbildningsmaterial, prognoser och uppföljning av utexaminerade, utbildning av lärare,
  stöd till informellt och icke-formellt lärande,
  validering av läranderesultat och erkännande av kvalifikationer.
  ESF+ bör också uppmuntra och främja minoriteters tillträde till läraryrket och sträva efter en bättre integrering av marginaliserade grupper såsom romer, minoriteter och migranter. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(14)

Eftersom ESF+ är EU:s främsta instrument med inriktning på sysselsättning, färdigheter och social inkludering måste ESF+ kunna bidra till social, ekonomisk och territoriell sammanhållning överallt inom EU.
  ESF+ bör
  därför
  tillhandahålla stöd för att förbättra utbildningssystemens kvalitet,
  icke-diskriminerande karaktär, tillgänglighet, deltagandemöjligheter,
  ändamålsenlighet och relevans för arbetsmarknaden i syfte att underlätta tillägnandet av nyckelkompetenser, särskilt när det gäller de
  språkkunskaper, företagarkunskaper och
  digitala färdigheter
  , inbegripet dataskydd och informationsstyrning,
  som alla individer behöver för självförverkligande och personlig utveckling, sysselsättning, social inkludering och ett aktivt medborgarskap.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt frågan om egenmakt till långtidsarbetslösa och personer med missgynnad social bakgrund.
  ESF+ bör bidra till framsteg inom utbildning och övergången till arbete
  samt återinträde i arbetslivet
  , stödja livslångt lärande och anställbarhet
  för alla
  och bidra till konkurrenskraften

  deltagandemöjligheter, konkurrenskraft, minskad horisontell och vertikal segregering
  och samhällsinnovation och ekonomisk innovation genom att stödja anpassningsbara och hållbara initiativ på dessa områden. Detta skulle exempelvis kunna uppnås genom
  investeringar i yrkesutbildning,
  lärande på arbetsplatsen och lärlingsutbildning,
  med särskild tonvikt på det framgångsrika konceptet varvad utbildning,
  livslång vägledning, planering av kompetensbehov i samarbete med industrin

  arbetsmarknadens parter
  , aktuellt utbildningsmaterial, prognoser och uppföljning av utexaminerade, utbildning av lärare,
  stöd till informellt och icke-formellt lärande,
  validering av läranderesultat och erkännande av kvalifikationer.
  ESF+ bör också uppmuntra och främja minoriteters tillträde till läraryrket och sträva efter en bättre integrering av marginaliserade grupper såsom romer, minoriteter och migranter. [Ändr. 18]

| (14a) | ESF+ bör stödja åtgärder som ingår i medlemsstaternas nationella planer och har som syfte att utrota energifattigdomen och främja energieffektiviteten i byggnader där det bor utsatta hushåll, också energifattiga hushåll och, när så är lämpligt, i subventionerade boenden, i linje med kommissionens meddelande Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning, och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999
   (5)


  om styrningen av energiunionen och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002
   (6)
  . [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(14a)

ESF+ bör stödja åtgärder som ingår i medlemsstaternas nationella planer och har som syfte att utrota energifattigdomen och främja energieffektiviteten i byggnader där det bor utsatta hushåll, också energifattiga hushåll och, när så är lämpligt, i subventionerade boenden, i linje med kommissionens meddelande Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning, och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999
   (5)


  om styrningen av energiunionen och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002
   (6)
  . [Ändr. 19]

| (14b) | ESF+-medel till medlemsstaterna bör i framtiden ha som villkor att det bevisas att ett effektivt arbete med projekt för att införa eller stärka varvad utbildning har utförts inom ramen för ungdomsanställningsgarantin. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(14b)

ESF+-medel till medlemsstaterna bör i framtiden ha som villkor att det bevisas att ett effektivt arbete med projekt för att införa eller stärka varvad utbildning har utförts inom ramen för ungdomsanställningsgarantin. [Ändr. 20]

| (15) | Stöd genom ESF+ bör användas för att främja lika tillgång för alla, särskilt för grupper med sämre förutsättningar, till icke-segregerad och inkluderande utbildning av god kvalitet, från förskola och barnomsorg
  , med särskild uppmärksamhet på barn med en missgynnad social bakgrund, såsom barn i institutionsvård och hemlösa barn,
  via allmän utbildning och yrkesutbildning till högre utbildning
  och återinträde i utbildningssystemet
  , samt vuxenutbildning, och därigenom
  förhindra att fattigdom överförs från generation till generation,
  främja övergångsmöjligheter mellan olika utbildningssektorer, så att man
  minskar och
  förhindrar att elever lämnar skolan i förtid

  skolavhopp och socialt utanförskap
  , förbättrar kunskaper om hälsa, stärker kopplingen till icke-formellt och informellt lärande och underlättar mobilitet i utbildningssyfte för alla.
  Dessa former av informellt lärande bör inte träda i stället för formell utbildning, särskilt på förskole- och primärskolestadiet. I detta sammanhang bör det skapas
  synergieffekter
  , komplementaritet och politisk samstämmighet
  med Erasmusprogrammet, särskilt för att främja mobilitet i utbildningssyfte för

  så att man på lämpligt sätt kan nå ut till och förbereda
  elever med sämre förutsättningar, bör i detta sammanhang stödjas

  på mobilitetsupplevelser utomlands och förbättra deras mobilitet i utbildningssyfte
  . [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(15)

Stöd genom ESF+ bör användas för att främja lika tillgång för alla, särskilt för grupper med sämre förutsättningar, till icke-segregerad och inkluderande utbildning av god kvalitet, från förskola och barnomsorg
  , med särskild uppmärksamhet på barn med en missgynnad social bakgrund, såsom barn i institutionsvård och hemlösa barn,
  via allmän utbildning och yrkesutbildning till högre utbildning
  och återinträde i utbildningssystemet
  , samt vuxenutbildning, och därigenom
  förhindra att fattigdom överförs från generation till generation,
  främja övergångsmöjligheter mellan olika utbildningssektorer, så att man
  minskar och
  förhindrar att elever lämnar skolan i förtid

  skolavhopp och socialt utanförskap
  , förbättrar kunskaper om hälsa, stärker kopplingen till icke-formellt och informellt lärande och underlättar mobilitet i utbildningssyfte för alla.
  Dessa former av informellt lärande bör inte träda i stället för formell utbildning, särskilt på förskole- och primärskolestadiet. I detta sammanhang bör det skapas
  synergieffekter
  , komplementaritet och politisk samstämmighet
  med Erasmusprogrammet, särskilt för att främja mobilitet i utbildningssyfte för

  så att man på lämpligt sätt kan nå ut till och förbereda
  elever med sämre förutsättningar, bör i detta sammanhang stödjas

  på mobilitetsupplevelser utomlands och förbättra deras mobilitet i utbildningssyfte
  . [Ändr. 21]

| (15a) | Stöd enligt investeringsprioriteringen ”lokalt ledd utveckling” bidrar till de mål som fastställs i denna förordning. Lokalt ledda strategier för utveckling som får stöd från ESF+ bör vara inkluderande med avseende på personer med sämre förutsättningar som finns inom territoriet, både i fråga om ledningen av lokala insatsgrupper och i fråga om strategins innehåll. ESF bör kunna stödja både lokalt ledda utvecklingsstrategier i stads- och landsbygdsområden och integrerade territoriella investeringar. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(15a)

Stöd enligt investeringsprioriteringen ”lokalt ledd utveckling” bidrar till de mål som fastställs i denna förordning. Lokalt ledda strategier för utveckling som får stöd från ESF+ bör vara inkluderande med avseende på personer med sämre förutsättningar som finns inom territoriet, både i fråga om ledningen av lokala insatsgrupper och i fråga om strategins innehåll. ESF bör kunna stödja både lokalt ledda utvecklingsstrategier i stads- och landsbygdsområden och integrerade territoriella investeringar. [Ändr. 22]

| (15b) | Mervärdet av EU:s sammanhållningspolitik ligger särskilt i den platsbaserade strategin för territoriell dimension, flernivåstyre, den fleråriga planeringen samt gemensamma och mätbara mål, den integrerade strategin för utveckling och konvergensen mot europeiska normer inom administrativ kapacitet. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(15b)

Mervärdet av EU:s sammanhållningspolitik ligger särskilt i den platsbaserade strategin för territoriell dimension, flernivåstyre, den fleråriga planeringen samt gemensamma och mätbara mål, den integrerade strategin för utveckling och konvergensen mot europeiska normer inom administrativ kapacitet. [Ändr. 23]

| (15c) | Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att jämställdhet och integrering av jämställdhetsperspektivet är en bindande princip i alla faser i programplaneringen, från utformningen av de operativa programmens prioriteringar till genomförande, övervakning och utvärdering, och att viktiga åtgärder för jämställdhetsanpassning får stöd. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(15c)

Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att jämställdhet och integrering av jämställdhetsperspektivet är en bindande princip i alla faser i programplaneringen, från utformningen av de operativa programmens prioriteringar till genomförande, övervakning och utvärdering, och att viktiga åtgärder för jämställdhetsanpassning får stöd. [Ändr. 24]

| (15d) | ESF bör stödja utbildningsprogram som erbjuder lågutbildade vuxna möjlighet att förvärva en miniminivå av läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens i linje med rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna
   (7)
  . [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(15d)

ESF bör stödja utbildningsprogram som erbjuder lågutbildade vuxna möjlighet att förvärva en miniminivå av läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens i linje med rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna
   (7)
  . [Ändr. 25]

| (16) | ESF+ bör främja flexibla möjligheter till kompetenshöjning och omskolning för alla,
  med beaktande av utmaningarna för olika grupper med sämre förutsättningar,
  särskilt när det gäller
  företagarkunskaper och
  digitala färdigheter och viktig möjliggörande teknik, i syfte att förse människor
  och lokalsamhällen
  med färdigheter
  , kompetens och kunskaper
  som är anpassade till digitaliseringen, de tekniska förändringarna, innovation samt sociala och ekonomiska förändringar
  , exempelvis de som uppstår till följd av övergången till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp,
  och som underlättar karriärövergångar

  övergången från utbildning till anställning
  och rörlighet och stödjer särskilt lågutbildade
  personer, personer med funktionsnedsättningar
  och/eller lågkvalificerade vuxna i linje med den nya kompetensagendan för Europa
  och i samordning med och komplettering av programmet för ett digitalt Europa
  . [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(16)

ESF+ bör främja flexibla möjligheter till kompetenshöjning och omskolning för alla,
  med beaktande av utmaningarna för olika grupper med sämre förutsättningar,
  särskilt när det gäller
  företagarkunskaper och
  digitala färdigheter och viktig möjliggörande teknik, i syfte att förse människor
  och lokalsamhällen
  med färdigheter
  , kompetens och kunskaper
  som är anpassade till digitaliseringen, de tekniska förändringarna, innovation samt sociala och ekonomiska förändringar
  , exempelvis de som uppstår till följd av övergången till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp,
  och som underlättar karriärövergångar

  övergången från utbildning till anställning
  och rörlighet och stödjer särskilt lågutbildade
  personer, personer med funktionsnedsättningar
  och/eller lågkvalificerade vuxna i linje med den nya kompetensagendan för Europa
  och i samordning med och komplettering av programmet för ett digitalt Europa
  . [Ändr. 26]

| (17) | Synergieffekter med programmet Horisont Europa bör se till att ESF+ kan integrera och utöka innovativa kursplaner som stöds av Horisont Europa, så att människor får de färdigheter och den kompetens
  de kommer att behöva för att utvecklas som människor och i yrkeslivet och
  som kommer att behövas för framtidens arbetstillfällen
  och för att bemöta nuvarande och framtida samhällsutmaningar
  .
  Kommissionen bör säkerställa synergieffekter mellan hälsodelen och programmet Horisont Europa för att främja de resultat som uppnås inom hälsoskydd och förebyggande av sjukdomar
  . [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(17)

Synergieffekter med programmet Horisont Europa bör se till att ESF+ kan integrera och utöka innovativa kursplaner som stöds av Horisont Europa, så att människor får de färdigheter och den kompetens
  de kommer att behöva för att utvecklas som människor och i yrkeslivet och
  som kommer att behövas för framtidens arbetstillfällen
  och för att bemöta nuvarande och framtida samhällsutmaningar
  .
  Kommissionen bör säkerställa synergieffekter mellan hälsodelen och programmet Horisont Europa för att främja de resultat som uppnås inom hälsoskydd och förebyggande av sjukdomar
  . [Ändr. 27]

| (17a) | Synergieffekter med programmet för rättigheter och värden bör se till att ESF+ kan integrera och utöka insatserna för att förebygga och bekämpa diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, islamofobi och andra former av intolerans, samt ägna särskilda åtgärder åt att förhindra hat, segregering och stigmatisering, inklusive mobbning, trakasserier och intolerans. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(17a)

Synergieffekter med programmet för rättigheter och värden bör se till att ESF+ kan integrera och utöka insatserna för att förebygga och bekämpa diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, islamofobi och andra former av intolerans, samt ägna särskilda åtgärder åt att förhindra hat, segregering och stigmatisering, inklusive mobbning, trakasserier och intolerans. [Ändr. 28]

| (17b) | De synergieffekter som skapats tack vare europeiskt territoriellt samarbete på regional och gränsöverskridande nivå har även gett upphov till samarbetsprojekt för bättre arbetstillfällen, inkludering av de mest utsatta delarna av befolkningen, demografiska utmaningar, hälso- och sjukvård och utbildning, inte bara inom unionen utan även med länder som befinner sig i ett föranslutningsskede samt i grannländer, där EU-samarbetet innebär ett mervärde. ESF+ bör förbättra finansieringen av detta slags projekt samt säkerställa kunskapsöverföring mellan dem och lagstiftningsarbetet, för att förbättra EU:s regelverk, och främja utbytet av god praxis mellan EU:s olika regioner. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(17b)

De synergieffekter som skapats tack vare europeiskt territoriellt samarbete på regional och gränsöverskridande nivå har även gett upphov till samarbetsprojekt för bättre arbetstillfällen, inkludering av de mest utsatta delarna av befolkningen, demografiska utmaningar, hälso- och sjukvård och utbildning, inte bara inom unionen utan även med länder som befinner sig i ett föranslutningsskede samt i grannländer, där EU-samarbetet innebär ett mervärde. ESF+ bör förbättra finansieringen av detta slags projekt samt säkerställa kunskapsöverföring mellan dem och lagstiftningsarbetet, för att förbättra EU:s regelverk, och främja utbytet av god praxis mellan EU:s olika regioner. [Ändr. 29]

| (18) | ESF+ bör stödja medlemsstaternas insatser för att ta itu med

  på alla förvaltningsnivåer, även på regional och lokal nivå, utrota
  fattigdom
  , inbegripet energifattigdom i enlighet med förordning (EU) 2018/1999,
  i syfte att bryta det sociala arvet mellan generationerna och främja social inkludering genom att garantera lika möjligheter för alla
  , minska hinder, bekämpa

  och ta itu med diskriminering och
  åtgärda
  ojämlikhet när det gäller
  sociala frågor och
  hälsa. Detta innebär
  också men inte uteslutande,
  att en rad
  proaktiva och reaktiva
  strategier
  och politiska åtgärder
  måste till som inriktas på de minst gynnade personerna oavsett ålder, inbegripet barn, marginaliserade befolkningsgrupper som romer
  , personer med funktionsnedsättning, hemlösa, tredjelandsmedborgare, bland dem också migranter,
  och arbetande fattiga. ESF+ bör främja aktiv integration av de personer som befinner sig långt från arbetsmarknaden för att säkerställa deras socioekonomiska integration
  , även genom riktat stöd till den sociala ekonomin
  .
  Medlemsstaterna bör främja ESF+-åtgärder som kompletterar nationella åtgärder, i linje med kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden
   (8)

  , också med hjälp av åtgärder för ett lämpligt inkomststöd.
  ESF+ bör också användas för att främja snabb och lika tillgång till överkomliga, hållbara och högkvalitativa tjänster, såsom
  människocentrerad
  hälso- och sjukvård
  , relaterad vård

  samt långvarig vård och omsorg

  och långtidssjukvård
  , särskilt familjeomsorg och närvård
  som vägleder tillgången till lämpligt subventionerat boende eller bostäder till ett överkomligt pris
  .
  Detta innefattar hälsofrämjande åtgärder och förebyggande av sjukdomar som en del av primärvårdstjänster
  . ESF+ bör bidra till moderniseringen av systemen för socialt skydd, särskilt i syfte att främja deras tillgänglighet
  , inkluderande karaktär och lyhördhet inför att verkligheten inom arbetslivet ständigt förändras
  .
  ESF bör också ta itu med fattigdom på landsbygden till följd av landsbygdsområdenas specifika nackdelar, till exempel en ogynnsam demografisk situation, en svag arbetsmarknad, begränsad tillgång till utbildningstjänster, eller till hälso- och sjukvård och sociala tjänster. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(18)

ESF+ bör stödja medlemsstaternas insatser för att ta itu med

  på alla förvaltningsnivåer, även på regional och lokal nivå, utrota
  fattigdom
  , inbegripet energifattigdom i enlighet med förordning (EU) 2018/1999,
  i syfte att bryta det sociala arvet mellan generationerna och främja social inkludering genom att garantera lika möjligheter för alla
  , minska hinder, bekämpa

  och ta itu med diskriminering och
  åtgärda
  ojämlikhet när det gäller
  sociala frågor och
  hälsa. Detta innebär
  också men inte uteslutande,
  att en rad
  proaktiva och reaktiva
  strategier
  och politiska åtgärder
  måste till som inriktas på de minst gynnade personerna oavsett ålder, inbegripet barn, marginaliserade befolkningsgrupper som romer
  , personer med funktionsnedsättning, hemlösa, tredjelandsmedborgare, bland dem också migranter,
  och arbetande fattiga. ESF+ bör främja aktiv integration av de personer som befinner sig långt från arbetsmarknaden för att säkerställa deras socioekonomiska integration
  , även genom riktat stöd till den sociala ekonomin
  .
  Medlemsstaterna bör främja ESF+-åtgärder som kompletterar nationella åtgärder, i linje med kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden
   (8)

  , också med hjälp av åtgärder för ett lämpligt inkomststöd.
  ESF+ bör också användas för att främja snabb och lika tillgång till överkomliga, hållbara och högkvalitativa tjänster, såsom
  människocentrerad
  hälso- och sjukvård
  , relaterad vård

  samt långvarig vård och omsorg

  och långtidssjukvård
  , särskilt familjeomsorg och närvård
  som vägleder tillgången till lämpligt subventionerat boende eller bostäder till ett överkomligt pris
  .
  Detta innefattar hälsofrämjande åtgärder och förebyggande av sjukdomar som en del av primärvårdstjänster
  . ESF+ bör bidra till moderniseringen av systemen för socialt skydd, särskilt i syfte att främja deras tillgänglighet
  , inkluderande karaktär och lyhördhet inför att verkligheten inom arbetslivet ständigt förändras
  .
  ESF bör också ta itu med fattigdom på landsbygden till följd av landsbygdsområdenas specifika nackdelar, till exempel en ogynnsam demografisk situation, en svag arbetsmarknad, begränsad tillgång till utbildningstjänster, eller till hälso- och sjukvård och sociala tjänster. [Ändr. 30]

| (19) | ESF+ bör bidra till att minska

  utrota
  fattigdomen genom att stödja nationella program som syftar till att åtgärda livsmedelsbrist och materiell fattigdom och främja social integration av människor som
  lever i eller
  riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning och av dem som har det sämst ställt. För att minst 4 % av medlen från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning på unionsnivå ska stödja dem som har det sämst ställt, bör Medlemsstaterna
  bör
  avsätta minst 2

  3
   % av sina nationella resurser från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att komma till rätta med

  bekämpa
  de typer av extrem fattigdom som i störst utsträckning leder till social utestängning, såsom hemlöshet, barnfattigdom
  , fagttigdom bland äldre
  och livsmedelsbrist. Beroende på insatsernas karaktär och typen av slutmottagare, är det nödvändigt att enklare

  enklast möjliga regler
  regler tillämpas på stöd som avser materiell fattigdom för dem som har det sämst ställt. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(19)

ESF+ bör bidra till att minska

  utrota
  fattigdomen genom att stödja nationella program som syftar till att åtgärda livsmedelsbrist och materiell fattigdom och främja social integration av människor som
  lever i eller
  riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning och av dem som har det sämst ställt. För att minst 4 % av medlen från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning på unionsnivå ska stödja dem som har det sämst ställt, bör Medlemsstaterna
  bör
  avsätta minst 2

  3
   % av sina nationella resurser från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att komma till rätta med

  bekämpa
  de typer av extrem fattigdom som i störst utsträckning leder till social utestängning, såsom hemlöshet, barnfattigdom
  , fagttigdom bland äldre
  och livsmedelsbrist. Beroende på insatsernas karaktär och typen av slutmottagare, är det nödvändigt att enklare

  enklast möjliga regler
  regler tillämpas på stöd som avser materiell fattigdom för dem som har det sämst ställt. [Ändr. 31]

| (19a) | ESF+ bör sträva efter att åtgärda fattigdom bland äldre kvinnor i hela EU, med hänsyn till att pensionsklyftan mellan könen, som för närvarande uppgår till 40 %, utgör en akut risk för högre fattigdomsnivå bland äldre kvinnor och särskilt bland dem som lever utan partner, och således efter att följa upp de åtaganden som gjordes i rådets slutsatser från 2015 om lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män och att minska pensionsklyftan mellan könen
   (9)

  . Fattigdomen bland äldre kvinnor förstärks också av de växande vård- och läkemedelskostnader som de äldre patienterna själva måste stå för, särskilt kvinnor, som lider av nedsatt hälsa under en större andel av sitt liv än män, framför allt på grund av sin längre förväntade livslängd. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(19a)

ESF+ bör sträva efter att åtgärda fattigdom bland äldre kvinnor i hela EU, med hänsyn till att pensionsklyftan mellan könen, som för närvarande uppgår till 40 %, utgör en akut risk för högre fattigdomsnivå bland äldre kvinnor och särskilt bland dem som lever utan partner, och således efter att följa upp de åtaganden som gjordes i rådets slutsatser från 2015 om lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män och att minska pensionsklyftan mellan könen
   (9)

  . Fattigdomen bland äldre kvinnor förstärks också av de växande vård- och läkemedelskostnader som de äldre patienterna själva måste stå för, särskilt kvinnor, som lider av nedsatt hälsa under en större andel av sitt liv än män, framför allt på grund av sin längre förväntade livslängd. [Ändr. 32]

| (19b) | För att utrota fattigdom och säkerställa större social inkludering bör ESF+ främja ett aktivt deltagande av specialiserade icke-statliga organisationer, liksom av organisationer som företräder personer som lever i fattigdom, både i utarbetandet och i genomförandet av de särskilda programmen. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(19b)

För att utrota fattigdom och säkerställa större social inkludering bör ESF+ främja ett aktivt deltagande av specialiserade icke-statliga organisationer, liksom av organisationer som företräder personer som lever i fattigdom, både i utarbetandet och i genomförandet av de särskilda programmen. [Ändr. 33]

| (20) | Mot bakgrund av det ständiga behovet av att öka insatserna för att komma till rätta med hanteringen av migrationsströmmarna i unionen som helhet och i syfte att säkerställa ett enhetligt, starkt och konsekvent stöd till solidaritet och ansvarsfördelning, bör ESF+ tillhandahålla stöd som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare
  , inklusive migranter, vilket kan omfatta initiativ på lokal nivå,
  för att komplettera de åtgärder som finansieras inom ramen för asyl- och migrationsfonden
  , Europeiska regionala utvecklingsfonden och de fonder som kan ha en positiv effekt på inkluderingen av tredjelandsmedborgare
  . [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(20)

Mot bakgrund av det ständiga behovet av att öka insatserna för att komma till rätta med hanteringen av migrationsströmmarna i unionen som helhet och i syfte att säkerställa ett enhetligt, starkt och konsekvent stöd till solidaritet och ansvarsfördelning, bör ESF+ tillhandahålla stöd som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare
  , inklusive migranter, vilket kan omfatta initiativ på lokal nivå,
  för att komplettera de åtgärder som finansieras inom ramen för asyl- och migrationsfonden
  , Europeiska regionala utvecklingsfonden och de fonder som kan ha en positiv effekt på inkluderingen av tredjelandsmedborgare
  . [Ändr. 34]

| (20a) | Medlemsstaternas myndigheter med ansvar för genomförandet av ESF+ bör samordna med de myndigheter som medlemsstaterna har utsett för att förvalta insatserna inom ramen för Asyl-, integrations- och migrationsfonden för att på alla nivåer främja integrationen av tredjelandsmedborgare på bästa möjliga sätt genom strategier som i första hand genomförs av lokala eller regionala myndigheter och icke-statliga organisationer och genom de åtgärder som är lämpligast för tredjelandsmedborgarnas speciella situation. Integrationsåtgärderna bör inriktas på tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller som i förekommande fall håller på att bli lagligt bosatta i en medlemsstat, inbegripet personer som beviljats internationellt skydd. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(20a)

Medlemsstaternas myndigheter med ansvar för genomförandet av ESF+ bör samordna med de myndigheter som medlemsstaterna har utsett för att förvalta insatserna inom ramen för Asyl-, integrations- och migrationsfonden för att på alla nivåer främja integrationen av tredjelandsmedborgare på bästa möjliga sätt genom strategier som i första hand genomförs av lokala eller regionala myndigheter och icke-statliga organisationer och genom de åtgärder som är lämpligast för tredjelandsmedborgarnas speciella situation. Integrationsåtgärderna bör inriktas på tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller som i förekommande fall håller på att bli lagligt bosatta i en medlemsstat, inbegripet personer som beviljats internationellt skydd. [Ändr. 35]

| (21) | ESF+ bör stödja politiska reformer och reformer av systemen inom områdena för sysselsättning, social inkludering,
  fattigdomsutrotning,
  hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg samt utbildning. För att bättre anpassa sig till den europeiska planeringsterminen ska medlemsstaterna avsätta en lämplig andel av sina resurser från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning till att genomföra de relevanta landsspecifika rekommendationer som avser de strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar som faller inom tillämpningsområdet för ESF+. Kommissionen och medlemsstaterna bör
  involvera regionala och lokala myndigheter i processen för att
  säkerställa samstämmighet, samordning och komplementaritet mellan delarna för delad förvaltning och för hälsa i ESF+ och reformstödprogrammet, inbegripet reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd. Särskilt kommissionen och medlemsstaterna bör, i alla skeden av processen, säkerställa effektiv samordning för att garantera konsekvens, samstämmighet, komplementaritet och synergi mellan olika finansieringskällor, inbegripet tekniskt bistånd från dessa
  , med beaktande dels av de principer och rättigheter som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, den sociala resultattavlan under den europeiska planeringsterminen och ILO:s agenda för anständigt arbete, dels av regionala särdrag, och således bidra till unionens mål om en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning enligt artikel 174 i EUF-fördraget
  . [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(21)

ESF+ bör stödja politiska reformer och reformer av systemen inom områdena för sysselsättning, social inkludering,
  fattigdomsutrotning,
  hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg samt utbildning. För att bättre anpassa sig till den europeiska planeringsterminen ska medlemsstaterna avsätta en lämplig andel av sina resurser från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning till att genomföra de relevanta landsspecifika rekommendationer som avser de strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar som faller inom tillämpningsområdet för ESF+. Kommissionen och medlemsstaterna bör
  involvera regionala och lokala myndigheter i processen för att
  säkerställa samstämmighet, samordning och komplementaritet mellan delarna för delad förvaltning och för hälsa i ESF+ och reformstödprogrammet, inbegripet reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd. Särskilt kommissionen och medlemsstaterna bör, i alla skeden av processen, säkerställa effektiv samordning för att garantera konsekvens, samstämmighet, komplementaritet och synergi mellan olika finansieringskällor, inbegripet tekniskt bistånd från dessa
  , med beaktande dels av de principer och rättigheter som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, den sociala resultattavlan under den europeiska planeringsterminen och ILO:s agenda för anständigt arbete, dels av regionala särdrag, och således bidra till unionens mål om en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning enligt artikel 174 i EUF-fördraget
  . [Ändr. 36]

| (21a) | Med tanke på den skiftande utvecklingsnivån i regionerna och de olika sociala förhållandena runt om i unionen, måste ESF+ vara tillräckligt flexibelt för att kunna ta hänsyn till regionala och territoriella särdrag. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(21a)

Med tanke på den skiftande utvecklingsnivån i regionerna och de olika sociala förhållandena runt om i unionen, måste ESF+ vara tillräckligt flexibelt för att kunna ta hänsyn till regionala och territoriella särdrag. [Ändr. 37]

| (22) | För att se till att Europas sociala dimension, såsom anges i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vederbörligen framförs och att en miniminivå av resurser är inriktade på de mest behövande, bör medlemsstaterna avsätta minst 25

  27
   % av sina nationella ESF+-medel från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att främja social integration

  inkludering och fattigdomsutrotning
  .
  Denna procentandel bör komplettera de nationella resurserna mot extrem fattigdom
  . [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(22)

För att se till att Europas sociala dimension, såsom anges i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vederbörligen framförs och att en miniminivå av resurser är inriktade på de mest behövande, bör medlemsstaterna avsätta minst 25

  27
   % av sina nationella ESF+-medel från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att främja social integration

  inkludering och fattigdomsutrotning
  .
  Denna procentandel bör komplettera de nationella resurserna mot extrem fattigdom
  . [Ändr. 38]

| (22a) | Alla medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter, som utgör normen för främjandet och skyddet av barnets rättigheter. Främjandet av barns rättigheter är ett uttryckligt mål i EU:s politik (artikel 3 i Lissabonfördraget), och enligt stadgan måste barnets bästa komma i främsta rummet i alla EU-åtgärder. Unionen och medlemsstaterna bör använda ESF+ på lämpligt sätt för att bryta cykeln av utsatthet för barn som lever i fattigdom och socialt utanförskap, enligt kommissionens rekommendation 2013 om investering i barn. ESF+ bör stödja åtgärder som främjar ändamålsenliga insatser som bidrar till att förverkliga barns rättigheter. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(22a)

Alla medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter, som utgör normen för främjandet och skyddet av barnets rättigheter. Främjandet av barns rättigheter är ett uttryckligt mål i EU:s politik (artikel 3 i Lissabonfördraget), och enligt stadgan måste barnets bästa komma i främsta rummet i alla EU-åtgärder. Unionen och medlemsstaterna bör använda ESF+ på lämpligt sätt för att bryta cykeln av utsatthet för barn som lever i fattigdom och socialt utanförskap, enligt kommissionens rekommendation 2013 om investering i barn. ESF+ bör stödja åtgärder som främjar ändamålsenliga insatser som bidrar till att förverkliga barns rättigheter. [Ändr. 39]

| (22b) | Mot bakgrund av den ständigt höga nivån av barnfattigdom och social utestängning i EU (26,4 % under 2017) och den europeiska pelaren för sociala rättigheter där det fastställs att barn har rätt till skydd mot fattigdom och barn från missgynnade miljöer har rätt till särskilda åtgärder för att främja lika möjligheter, bör medlemsstaterna avsätta minst 5 % av ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning till den europeiska barngarantin för att bidra till att barn på lika villkor kan ta del av gratis hälso- och sjukvård, gratis utbildning, drägliga bostadsförhållanden och lämplig kost, så att barnfattigdom och social utestängning utrotas. Att investera tidigt i barn ger en betydande avkastning för dessa barn och samhället som helhet, och är utslagsgivande för att cykeln av utsatthet under den tidiga barndomen ska kunna brytas. Om barn får stöd för att utveckla färdigheter och förmågor kan de utveckla hela sin potential, få bästa resultat i form av utbildning och hälsa, bli aktiva samhällsmedborgare och öka sina chanser på arbetsmarknaden, när de kommit upp i ungdomsåren. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(22b)

Mot bakgrund av den ständigt höga nivån av barnfattigdom och social utestängning i EU (26,4 % under 2017) och den europeiska pelaren för sociala rättigheter där det fastställs att barn har rätt till skydd mot fattigdom och barn från missgynnade miljöer har rätt till särskilda åtgärder för att främja lika möjligheter, bör medlemsstaterna avsätta minst 5 % av ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning till den europeiska barngarantin för att bidra till att barn på lika villkor kan ta del av gratis hälso- och sjukvård, gratis utbildning, drägliga bostadsförhållanden och lämplig kost, så att barnfattigdom och social utestängning utrotas. Att investera tidigt i barn ger en betydande avkastning för dessa barn och samhället som helhet, och är utslagsgivande för att cykeln av utsatthet under den tidiga barndomen ska kunna brytas. Om barn får stöd för att utveckla färdigheter och förmågor kan de utveckla hela sin potential, få bästa resultat i form av utbildning och hälsa, bli aktiva samhällsmedborgare och öka sina chanser på arbetsmarknaden, när de kommit upp i ungdomsåren. [Ändr. 40]

| (23) | Med tanke på den fortsatt höga andelen ungdomar som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften i ett antal medlemsstater och regioner, som särskilt drabbar ungdomar som varken arbetar eller studerar,
  en andel som är ännu högre bland ungdomar med missgynnad social bakgrund,
  är det nödvändigt att dessa medlemsstater

  medlemsstaterna
  fortsätter att anslå tillräckliga

  lämpliga
  resurser till ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning till åtgärder som främjar ungdomssysselsättningen, inbegripet

  framför allt
  genom att genomföra ungdomsgarantin. Med utgångspunkt i de åtgärder som stöds genom ungdomssysselsättningsinitiativet under programperioden 2014–2020 och som inriktar sig på enskilda personer, bör medlemsstaterna ytterligare främja sysselsättning
  av god kvalitet
  ,
  samt
  utbildnings- och återintegreringsstrategier och
  effektiva
  uppsökande åtgärder för ungdomar genom att vid behov prioritera långtidsarbetslösa, personer utanför arbetskraften och ungdomar med sämre förutsättningar,
  de ungdomar som är svårast att nå ut till och ungdomar i ett utsatt läge,
  inbegripet genom ungdomsarbete. Medlemsstaterna bör också investera i åtgärder som syftar till att underlätta övergången från skola till arbetsliv och till att modernisera och anpassa arbetsförmedlingarna så att de
  utan någon diskriminering
  tillhandahåller skräddarsytt stöd till ungdomar. De berörda Medlemsstaterna bör därför avsätta minst 10

  3
   % av sina nationella resurser från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att stödja
  politik inom områdena
  ungdomars anställbarhet, fortbildning, sysselsättning med hög kvalitet, samt lärlings- och praktikmöjligheter
  .
  Medlemsstater där andelen av dem som varken arbetar eller studerar är högre än unionens genomsnitt, eller överskrider 15 %, bör anslå minst 15 % av sina nationella ESF+-resurser till stöd för politiken inom detta område, och därvid agera på lämplig territoriell nivå
  . [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på den fortsatt höga andelen ungdomar som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften i ett antal medlemsstater och regioner, som särskilt drabbar ungdomar som varken arbetar eller studerar,
  en andel som är ännu högre bland ungdomar med missgynnad social bakgrund,
  är det nödvändigt att dessa medlemsstater

  medlemsstaterna
  fortsätter att anslå tillräckliga

  lämpliga
  resurser till ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning till åtgärder som främjar ungdomssysselsättningen, inbegripet

  framför allt
  genom att genomföra ungdomsgarantin. Med utgångspunkt i de åtgärder som stöds genom ungdomssysselsättningsinitiativet under programperioden 2014–2020 och som inriktar sig på enskilda personer, bör medlemsstaterna ytterligare främja sysselsättning
  av god kvalitet
  ,
  samt
  utbildnings- och återintegreringsstrategier och
  effektiva
  uppsökande åtgärder för ungdomar genom att vid behov prioritera långtidsarbetslösa, personer utanför arbetskraften och ungdomar med sämre förutsättningar,
  de ungdomar som är svårast att nå ut till och ungdomar i ett utsatt läge,
  inbegripet genom ungdomsarbete. Medlemsstaterna bör också investera i åtgärder som syftar till att underlätta övergången från skola till arbetsliv och till att modernisera och anpassa arbetsförmedlingarna så att de
  utan någon diskriminering
  tillhandahåller skräddarsytt stöd till ungdomar. De berörda Medlemsstaterna bör därför avsätta minst 10

  3
   % av sina nationella resurser från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att stödja
  politik inom områdena
  ungdomars anställbarhet, fortbildning, sysselsättning med hög kvalitet, samt lärlings- och praktikmöjligheter
  .
  Medlemsstater där andelen av dem som varken arbetar eller studerar är högre än unionens genomsnitt, eller överskrider 15 %, bör anslå minst 15 % av sina nationella ESF+-resurser till stöd för politiken inom detta område, och därvid agera på lämplig territoriell nivå
  . [Ändr. 41]

| (23a) | Skillnaderna på subregional nivå ökar, även i mera välmående regioner där det finns enklaver av fattigdom. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(23a)

Skillnaderna på subregional nivå ökar, även i mera välmående regioner där det finns enklaver av fattigdom. [Ändr. 42]

| (23b) | Med tanke på utvidgningen av tillämpningsområdet för ESF+ bör de uppgifter som tillagts kombineras med en ökad budget för att målen i programmet ska kunna uppnås. Det behövs mer finansiering för att bekämpa arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslöshet, fattigdom och stöd till yrkesutveckling och utbildning, särskilt på den digitala arbetsplatsen, i linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(23b)

Med tanke på utvidgningen av tillämpningsområdet för ESF+ bör de uppgifter som tillagts kombineras med en ökad budget för att målen i programmet ska kunna uppnås. Det behövs mer finansiering för att bekämpa arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslöshet, fattigdom och stöd till yrkesutveckling och utbildning, särskilt på den digitala arbetsplatsen, i linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. [Ändr. 43]

| (23c) | Eures bör förstärkas på lång sikt, särskilt genom en omfattande utbyggnad av internetplattformen och en utökning av medlemsstaternas aktiva deltagande. Medlemsstaterna bör effektivare utnyttja den befintliga modellen och offentliggöra alla lediga platser i medlemsstaterna i Euressystemet. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(23c)

Eures bör förstärkas på lång sikt, särskilt genom en omfattande utbyggnad av internetplattformen och en utökning av medlemsstaternas aktiva deltagande. Medlemsstaterna bör effektivare utnyttja den befintliga modellen och offentliggöra alla lediga platser i medlemsstaterna i Euressystemet. [Ändr. 44]

| (24) | Medlemsstaterna
  och kommissionen
  bör säkerställa samordning och komplementaritet
  och ta vara på synergier
  mellan de åtgärder som finansieras av dessa fonder

  ESF+ och de andra unionsprogrammen och unionsinstrumenten, däribland Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, Erasmus, asyl-, migrations- och integrationsfonden, Horisont Europa, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, programmet för ett digitalt Europa, InvestEU Kreativa Europa eller Europeiska solidaritetskåren
  . [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna
  och kommissionen
  bör säkerställa samordning och komplementaritet
  och ta vara på synergier
  mellan de åtgärder som finansieras av dessa fonder

  ESF+ och de andra unionsprogrammen och unionsinstrumenten, däribland Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, Erasmus, asyl-, migrations- och integrationsfonden, Horisont Europa, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, programmet för ett digitalt Europa, InvestEU Kreativa Europa eller Europeiska solidaritetskåren
  . [Ändr. 45]

| (25) | I enlighet med artikel

  artiklarna
   349
  och 174
  i EUF-fördraget och artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt är de yttersta randområdena och, de nordliga glesbefolkade regionerna
  samt öar
  berättigade till särskilda åtgärder inom ramen för den gemensamma politiken och EU:s olika program. Till följd av
  allvarliga och permanenta naturbetingade nackdelar
  de bestående begränsningarna behöver dessa regioner särskilt stöd. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel

  artiklarna
   349
  och 174
  i EUF-fördraget och artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt är de yttersta randområdena och, de nordliga glesbefolkade regionerna
  samt öar
  berättigade till särskilda åtgärder inom ramen för den gemensamma politiken och EU:s olika program. Till följd av
  allvarliga och permanenta naturbetingade nackdelar
  de bestående begränsningarna behöver dessa regioner särskilt stöd. [Ändr. 46]

| (25a) | I enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget bör medlemsstaterna och kommissionen säkerställa att ESF+ bidrar till utformningen och genomförandet av särskilda politiska strategier för att ta itu med begränsningar och svårigheter för regioner som lider av allvarliga och permanenta demografiska nackdelar, till exempel avfolkade regioner eller glesbygder. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(25a)

I enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget bör medlemsstaterna och kommissionen säkerställa att ESF+ bidrar till utformningen och genomförandet av särskilda politiska strategier för att ta itu med begränsningar och svårigheter för regioner som lider av allvarliga och permanenta demografiska nackdelar, till exempel avfolkade regioner eller glesbygder. [Ändr. 47]

| (26) | Ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av ESF+-stödda insatser bygger på god förvaltning och partnerskap mellan alla aktörer på relevanta

  EU:s institutioner och lokala,
  regionala nivåer

  och nationella myndigheter
  och socioekonomiska aktörer, särskilt arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Det är därför viktigt att medlemsstaterna uppmuntrar

  , i partnerskap med regionala och lokala myndigheter, säkerställer ett meningsfullt
  deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhället i genomförandet

  samhällets organisationer, jämställdhetsorgan och nationella människorättsinstitutioner och andra relevanta eller representativa organisationer i programplaneringen och förverkligandet
  av ESF+ inom ramen för delad förvaltning

  , alltifrån uppställandet av prioriteringar för de operativa programmen till genomförandet, övervakningen och resultatutvärderingen i enlighet med den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, vilken inrättats med stöd av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014
   (10)

  . För att slå vakt om icke-diskriminering och lika möjligheter bör jämställdhetsorgan och nationella människorättsinstitutioner också medverka i varje skede
  . [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(26)

Ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av ESF+-stödda insatser bygger på god förvaltning och partnerskap mellan alla aktörer på relevanta

  EU:s institutioner och lokala,
  regionala nivåer

  och nationella myndigheter
  och socioekonomiska aktörer, särskilt arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Det är därför viktigt att medlemsstaterna uppmuntrar

  , i partnerskap med regionala och lokala myndigheter, säkerställer ett meningsfullt
  deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhället i genomförandet

  samhällets organisationer, jämställdhetsorgan och nationella människorättsinstitutioner och andra relevanta eller representativa organisationer i programplaneringen och förverkligandet
  av ESF+ inom ramen för delad förvaltning

  , alltifrån uppställandet av prioriteringar för de operativa programmen till genomförandet, övervakningen och resultatutvärderingen i enlighet med den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, vilken inrättats med stöd av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014
   (10)

  . För att slå vakt om icke-diskriminering och lika möjligheter bör jämställdhetsorgan och nationella människorättsinstitutioner också medverka i varje skede
  . [Ändr. 48]

| (26a) | God förvaltning och partnerskap mellan förvaltande myndigheter och partner kräver en effektiv och ändamålsenlig användning av kapacitetsuppbyggnad för intressenter, till vilka medlemsstaterna bör avsätta en lämplig andel av ESF+-resurserna. En investering i institutionell kapacitet och i den offentliga förvaltningens och de offentliga tjänsternas effektivitet på nationell, regional och lokal nivå för att uppnå reformer, bättre reglering och god förvaltning ingår inte längre som operativt mål för ESF+ inom ramen för delad förvaltning, men har inkluderats i reformprogrammet för strukturellt stöd, och det är därför nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna säkerställer en ändamålsenlig samordning mellan de två instrumenten. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(26a)

God förvaltning och partnerskap mellan förvaltande myndigheter och partner kräver en effektiv och ändamålsenlig användning av kapacitetsuppbyggnad för intressenter, till vilka medlemsstaterna bör avsätta en lämplig andel av ESF+-resurserna. En investering i institutionell kapacitet och i den offentliga förvaltningens och de offentliga tjänsternas effektivitet på nationell, regional och lokal nivå för att uppnå reformer, bättre reglering och god förvaltning ingår inte längre som operativt mål för ESF+ inom ramen för delad förvaltning, men har inkluderats i reformprogrammet för strukturellt stöd, och det är därför nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna säkerställer en ändamålsenlig samordning mellan de två instrumenten. [Ändr. 49]

| (27) | För att man bättre ska kunna anpassa åtgärderna till sociala förändringar och främja och stödja innovativa lösningar
  , även på lokal nivå,
  är stöd till social innovation
  och den sociala ekonomin
  viktigt. Att testa och utvärdera innovativa lösningar innan de används i större skala bidrar till effektivare åtgärder och motiverar därigenom särskilt stöd från ESF+. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(27)

För att man bättre ska kunna anpassa åtgärderna till sociala förändringar och främja och stödja innovativa lösningar
  , även på lokal nivå,
  är stöd till social innovation
  och den sociala ekonomin
  viktigt. Att testa och utvärdera innovativa lösningar innan de används i större skala bidrar till effektivare åtgärder och motiverar därigenom särskilt stöd från ESF+. [Ändr. 50]

| (27a) | För att man fullständigt ska kunna tillvarata potentialen i sektorsövergripande samarbete och förbättra synergierna och samstämmigheten med andra politikområden, så att de allmänna målen kan uppnås, bör ESF+ stödja innovativa åtgärder som via idrott, fysisk aktivitet och kultur syftar till att främja social inkludering och bekämpa ungdomsarbetslöshet särskilt bland grupper med sämre förutsättningar, förbättra den sociala inkluderingen av marginaliserade grupper samt god hälsa och förebyggande av sjukdomar. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(27a)

För att man fullständigt ska kunna tillvarata potentialen i sektorsövergripande samarbete och förbättra synergierna och samstämmigheten med andra politikområden, så att de allmänna målen kan uppnås, bör ESF+ stödja innovativa åtgärder som via idrott, fysisk aktivitet och kultur syftar till att främja social inkludering och bekämpa ungdomsarbetslöshet särskilt bland grupper med sämre förutsättningar, förbättra den sociala inkluderingen av marginaliserade grupper samt god hälsa och förebyggande av sjukdomar. [Ändr. 51]

| (28) | Medlemsstaterna och kommissionen bör se till att ESF+ bidrar till att främja jämställdhet i enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget i syfte att främja lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män inom alla områden, även när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling.
  Jämställdhetsperspektiv bör beaktas vid utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av alla program. Dessutom bör ESF+ särskilt följa artikel 21 i stadgan där det fastslås att all diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning ska vara förbjuden. Vidare ska all diskriminering på grund av fysiska könsegenskaper eller könsidentitet och på grund av nationalitet också vara förbjuden. Medlemsstaterna och kommissionen

  De bör också se till att ESF+ främjar lika möjligheter för alla utan diskriminering i enlighet med artikel 10 i EUF-fördraget och främjar inkludering i samhället av personer med funktionsnedsättning, på lika villkor som andra, och bidrar till genomförandet av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning
  , bland annat i frågor som berör utbildning, arbete och allmän tillgänglighet
  . Dessa principer bör beaktas i alla aspekter och i alla skeden i utarbetandet, övervakningen, genomförandet och utvärderingen av programmen i god tid och på ett enhetligt sätt, samtidigt som man säkerställer att särskilda åtgärder vidtas för att främja jämställdhet och lika möjligheter. ESF+ bör också stödja övergången från institutionsbaserad omsorg till anhörigvård och närvård, särskilt för de personer som ställs inför diskriminering på flera grunder
  och inom flera områden
  . ESF+ bör inte stödja åtgärder som bidrar till segregering eller till social utestängning. Enligt förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] ska regler för stöd berättigande utgifter
  följa stadgan och
  fastställas på nationell nivå, utom i vissa fall där det är nödvändigt att fastställa särskilda bestämmelser när det gäller ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterna och kommissionen bör se till att ESF+ bidrar till att främja jämställdhet i enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget i syfte att främja lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män inom alla områden, även när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling.
  Jämställdhetsperspektiv bör beaktas vid utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av alla program. Dessutom bör ESF+ särskilt följa artikel 21 i stadgan där det fastslås att all diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning ska vara förbjuden. Vidare ska all diskriminering på grund av fysiska könsegenskaper eller könsidentitet och på grund av nationalitet också vara förbjuden. Medlemsstaterna och kommissionen

  De bör också se till att ESF+ främjar lika möjligheter för alla utan diskriminering i enlighet med artikel 10 i EUF-fördraget och främjar inkludering i samhället av personer med funktionsnedsättning, på lika villkor som andra, och bidrar till genomförandet av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning
  , bland annat i frågor som berör utbildning, arbete och allmän tillgänglighet
  . Dessa principer bör beaktas i alla aspekter och i alla skeden i utarbetandet, övervakningen, genomförandet och utvärderingen av programmen i god tid och på ett enhetligt sätt, samtidigt som man säkerställer att särskilda åtgärder vidtas för att främja jämställdhet och lika möjligheter. ESF+ bör också stödja övergången från institutionsbaserad omsorg till anhörigvård och närvård, särskilt för de personer som ställs inför diskriminering på flera grunder
  och inom flera områden
  . ESF+ bör inte stödja åtgärder som bidrar till segregering eller till social utestängning. Enligt förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] ska regler för stöd berättigande utgifter
  följa stadgan och
  fastställas på nationell nivå, utom i vissa fall där det är nödvändigt att fastställa särskilda bestämmelser när det gäller ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning. [Ändr. 52]

| (28a) | Man bör överväga att använda regionala indikatorer för att det ska gå bättre att ta hänsyn till skillnader på subregional nivå. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(28a)

Man bör överväga att använda regionala indikatorer för att det ska gå bättre att ta hänsyn till skillnader på subregional nivå. [Ändr. 53]

| (28b) | ESF+ bör stödja språkstudier som ett sätt att främja ömsesidig förståelse och bygga ett inkluderande samhälle, bland annat genom att medlemsstaterna i högre grad inför den verktygslåda för språkstöd för flyktingar som Europarådet utvecklat. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(28b)

ESF+ bör stödja språkstudier som ett sätt att främja ömsesidig förståelse och bygga ett inkluderande samhälle, bland annat genom att medlemsstaterna i högre grad inför den verktygslåda för språkstöd för flyktingar som Europarådet utvecklat. [Ändr. 54]

| (29) | I syfte att minska den administrativa bördan för insamling av uppgifter bör medlemsstaterna, när sådana uppgifter
  , eventuellt uppdelade efter kön,
  finns tillgängliga i register, ge de förvaltade myndigheterna möjlighet att samla in uppgifter från register
  , med respekt för skyddet av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679
   (11)

  . Det är tillrådligt med incitament till fortsatt elektronisk överföring av uppgifter, eftersom det bidrar till att minska byråkratin
  . [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(29)

I syfte att minska den administrativa bördan för insamling av uppgifter bör medlemsstaterna, när sådana uppgifter
  , eventuellt uppdelade efter kön,
  finns tillgängliga i register, ge de förvaltade myndigheterna möjlighet att samla in uppgifter från register
  , med respekt för skyddet av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679
   (11)

  . Det är tillrådligt med incitament till fortsatt elektronisk överföring av uppgifter, eftersom det bidrar till att minska byråkratin
  . [Ändr. 55]

| (30) | I fråga om behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning, bör nationella transiteringsanläggningar utföra sina uppgifter enligt denna förordning i enlighet med förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(30)

I fråga om behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning, bör nationella transiteringsanläggningar utföra sina uppgifter enligt denna förordning i enlighet med förordning (EU) 2016/679.

| (31) | Sociala experiment är försök i småskaliga projekt som gör det möjligt att samla in bevis om genomförbarheten av sociala innovationer. Det bör vara möjligt
  och uppmuntras att testa idéer på lokal nivå och
  att följa upp
  de idéer som är
  genomförbara idéer i större skala eller i

  , om så är lämpligt, föra över dem till
  andra sammanhang
  i andra regioner eller medlemsstater
  med ekonomiskt stöd från ESF+
  eller i kombination med

  och från andra källor. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(31)

Sociala experiment är försök i småskaliga projekt som gör det möjligt att samla in bevis om genomförbarheten av sociala innovationer. Det bör vara möjligt
  och uppmuntras att testa idéer på lokal nivå och
  att följa upp
  de idéer som är
  genomförbara idéer i större skala eller i

  , om så är lämpligt, föra över dem till
  andra sammanhang
  i andra regioner eller medlemsstater
  med ekonomiskt stöd från ESF+
  eller i kombination med

  och från andra källor. [Ändr. 56]

| (32) | I ESF+ fastställs bestämmelser som syftar till fri rörlighet för arbetstagare på icke-diskriminerande villkor genom att ett nära samarbete säkerställs mellan medlemsstaternas centrala

  offentliga
  arbetsmarknadsmyndigheter och med kommissionen
  och arbetsmarknadens parter
  . Det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar bör
  , tillsammans med arbetsmarknadens parter,
  främja bättre fungerande arbetsmarknader genom att underlätta arbetstagares gränsöverskridande rörlighet och en större öppenhet när det gäller information om arbetsmarknaden. Tillämpningsområdet för ESF+ omfattar även utveckling av och stöd till riktade rörlighetsprogram för att tillsätta lediga platser, om man har konstaterat att det finns brister på arbetsmarknaden.
  ESF+ omfattar gränsöverskridande partnerskap mellan regionala offentliga arbetsförmedlingar och arbetsmarknadens parter och deras aktiviteter för att främja rörlighet, samt öppenhet och integrering av gränsöverskridande arbetsmarknader genom information, råd och utplacering. I många gränsområden spelar de en viktig roll för utvecklingen av en verklig europeisk arbetsmarknad. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(32)

I ESF+ fastställs bestämmelser som syftar till fri rörlighet för arbetstagare på icke-diskriminerande villkor genom att ett nära samarbete säkerställs mellan medlemsstaternas centrala

  offentliga
  arbetsmarknadsmyndigheter och med kommissionen
  och arbetsmarknadens parter
  . Det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar bör
  , tillsammans med arbetsmarknadens parter,
  främja bättre fungerande arbetsmarknader genom att underlätta arbetstagares gränsöverskridande rörlighet och en större öppenhet när det gäller information om arbetsmarknaden. Tillämpningsområdet för ESF+ omfattar även utveckling av och stöd till riktade rörlighetsprogram för att tillsätta lediga platser, om man har konstaterat att det finns brister på arbetsmarknaden.
  ESF+ omfattar gränsöverskridande partnerskap mellan regionala offentliga arbetsförmedlingar och arbetsmarknadens parter och deras aktiviteter för att främja rörlighet, samt öppenhet och integrering av gränsöverskridande arbetsmarknader genom information, råd och utplacering. I många gränsområden spelar de en viktig roll för utvecklingen av en verklig europeisk arbetsmarknad. [Ändr. 57]

| (33) | Svårigheter att få tillgång till finansiering för mikroföretag, social ekonomi och sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  är ett av de största hindren för nyföretagande, särskilt bland dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. I ESF+-förordningen fastställs bestämmelser som syftar till att skapa ett marknadsekosystem för att öka utbudet av och tillgången till finansiering
  och stödtjänster
  för sociala företag
  inom den sociala ekonomin, även inom den kulturella och kreativa sektorn
  och tillgodose efterfrågan från dem som behöver det mest, särskilt arbetslösa, kvinnor och utsatta människor

  grupper med sämre förutsättningar
  som vill starta eller vidareutveckla ett mikroföretag. Detta mål kommer också att hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom ramen för sociala investeringar och kompetensutveckling i InvestEU-fonden. [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(33)

Svårigheter att få tillgång till finansiering för mikroföretag, social ekonomi och sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  är ett av de största hindren för nyföretagande, särskilt bland dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. I ESF+-förordningen fastställs bestämmelser som syftar till att skapa ett marknadsekosystem för att öka utbudet av och tillgången till finansiering
  och stödtjänster
  för sociala företag
  inom den sociala ekonomin, även inom den kulturella och kreativa sektorn
  och tillgodose efterfrågan från dem som behöver det mest, särskilt arbetslösa, kvinnor och utsatta människor

  grupper med sämre förutsättningar
  som vill starta eller vidareutveckla ett mikroföretag. Detta mål kommer också att hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom ramen för sociala investeringar och kompetensutveckling i InvestEU-fonden. [Ändr. 58]

| (33a) | Kommissionen bör på unionsnivå för sociala och solidaritetsbaserade företag införa en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin, baserat på tydliga kriterier avsedda att framhålla de kännetecknande egenskaperna hos dessa företag och deras inverkan på samhället, öka deras synlighet, ge incitament till investeringar och främja tillgången till finansiering och den inre marknaden för dem som vill expandera nationellt eller till andra medlemsstater, samtidigt som de olika rättsliga formerna och ramverken inom sektorn och i medlemsstaterna respekteras. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(33a)

Kommissionen bör på unionsnivå för sociala och solidaritetsbaserade företag införa en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin, baserat på tydliga kriterier avsedda att framhålla de kännetecknande egenskaperna hos dessa företag och deras inverkan på samhället, öka deras synlighet, ge incitament till investeringar och främja tillgången till finansiering och den inre marknaden för dem som vill expandera nationellt eller till andra medlemsstater, samtidigt som de olika rättsliga formerna och ramverken inom sektorn och i medlemsstaterna respekteras. [Ändr. 59]

| (34) | Marknadsaktörerna i fråga om sociala investeringar, inbegripet filantropiska aktörer, kan spela en viktig roll när det gäller att uppnå flera ESF+-mål, eftersom de erbjuder finansiering samt innovativa och kompletterande strategier för att bekämpa social utestängning och fattigdom, minska arbetslösheten och bidra till FN:s mål för hållbar utveckling. Filantropiska aktörer, såsom stiftelser och givare, bör därför involveras på lämpligt sätt i ESF+-åtgärder, särskilt sådana som syftar till att utveckla den sociala investeringsmarknadens ekosystem
  , så länge som dessa stiftelser och givare inte har någon politisk eller social agenda som står i strid med unionens ideal
  . [Ändr. 60] |
| --- | --- |

(34)

Marknadsaktörerna i fråga om sociala investeringar, inbegripet filantropiska aktörer, kan spela en viktig roll när det gäller att uppnå flera ESF+-mål, eftersom de erbjuder finansiering samt innovativa och kompletterande strategier för att bekämpa social utestängning och fattigdom, minska arbetslösheten och bidra till FN:s mål för hållbar utveckling. Filantropiska aktörer, såsom stiftelser och givare, bör därför involveras på lämpligt sätt i ESF+-åtgärder, särskilt sådana som syftar till att utveckla den sociala investeringsmarknadens ekosystem
  , så länge som dessa stiftelser och givare inte har någon politisk eller social agenda som står i strid med unionens ideal
  . [Ändr. 60]

| (34a) | Det gränsöverskridande samarbetet har betydande mervärde och bör därför stödjas av alla medlemsstater förutom i vederbörligen motiverade fall, varvid proportionalitetsprincipen bör beaktas. Kommissionens roll behöver även stärkas när det gäller att underlätta erfarenhetsutbytet och samordna genomförandet av relevanta initiativ. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

(34a)

Det gränsöverskridande samarbetet har betydande mervärde och bör därför stödjas av alla medlemsstater förutom i vederbörligen motiverade fall, varvid proportionalitetsprincipen bör beaktas. Kommissionens roll behöver även stärkas när det gäller att underlätta erfarenhetsutbytet och samordna genomförandet av relevanta initiativ. [Ändr. 61]

| (35) | I enlighet med artikel 168 i EUF-fördraget ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Unionen ska komplettera och stödja nationell hälso- och sjukvårdspolitik, främja samarbete mellan medlemsstaterna och samordning mellan deras program, med full respekt för medlemsstaternas ansvar när det gäller såväl utformningen av nationell hälso- och sjukvårdspolitik som organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster samt medicinsk vård. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 168 i EUF-fördraget ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Unionen ska komplettera och stödja nationell hälso- och sjukvårdspolitik, främja samarbete mellan medlemsstaterna och samordning mellan deras program, med full respekt för medlemsstaternas ansvar när det gäller såväl utformningen av nationell hälso- och sjukvårdspolitik som organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster samt medicinsk vård.

| (35a) | Kommissionen bör öka medlemsstaternas och underrepresenterade organisationers deltagande genom att så mycket som möjligt sänka hindren för deltagande, däribland den administrativa bördan när det gäller att ansöka om och få finansiering. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

(35a)

Kommissionen bör öka medlemsstaternas och underrepresenterade organisationers deltagande genom att så mycket som möjligt sänka hindren för deltagande, däribland den administrativa bördan när det gäller att ansöka om och få finansiering. [Ändr. 62]

| (35b) | Ett av EU:s främsta mål består i att stärka hälso- och sjukvårdssystemen genom stöd till digitalisering inom hälso- och sjukvården och patientvården via utveckling av ett hållbart informationssystem för vården liksom genom stöd till nationella reformprocesser för att hälso- och sjukvårdssystemen ska bli effektivare, tillgängligare och motståndskraftigare . [Ändr. 63] |
| --- | --- |

(35b)

Ett av EU:s främsta mål består i att stärka hälso- och sjukvårdssystemen genom stöd till digitalisering inom hälso- och sjukvården och patientvården via utveckling av ett hållbart informationssystem för vården liksom genom stöd till nationella reformprocesser för att hälso- och sjukvårdssystemen ska bli effektivare, tillgängligare och motståndskraftigare . [Ändr. 63]

| (36) | Fortsatta ansträngningar krävs för att uppfylla kraven i artikel 168 i EUF-fördraget.
  Om
  alla
  människor kan förbli friska och aktiva längre

  utan att diskrimineras
  och om de får möjlighet att aktivt vårda sin hälsa, kommer det att få positiva hälsoeffekter, minska ojämlikhet i fråga om hälsa och få en positiv inverkan på livskvaliteten, produktiviteten, konkurrenskraften och delaktighet

  delaktigheten
  , samtidigt som trycket på de nationella budgetarna minskar.
  Stöd till och erkännande av innovation, däribland social innovation, som påverkar hälsoområdet bidrar till att lösa frågan om hållbarhet inom hälsosektorn i samband med befolkningsförändringarna. Dessutom är åtgärder för att minska ojämlikhet i hälsa viktiga för att uppnå ”tillväxt för alla”.
  Kommissionen har åtagit sig att underlätta för medlemsstaterna att uppnå sina mål för hållbar utveckling, särskilt det tredje målet för hållbar utveckling ”Säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar” (12). [Ändr. 64] |
| --- | --- |

(36)

Fortsatta ansträngningar krävs för att uppfylla kraven i artikel 168 i EUF-fördraget.
  Om
  alla
  människor kan förbli friska och aktiva längre

  utan att diskrimineras
  och om de får möjlighet att aktivt vårda sin hälsa, kommer det att få positiva hälsoeffekter, minska ojämlikhet i fråga om hälsa och få en positiv inverkan på livskvaliteten, produktiviteten, konkurrenskraften och delaktighet

  delaktigheten
  , samtidigt som trycket på de nationella budgetarna minskar.
  Stöd till och erkännande av innovation, däribland social innovation, som påverkar hälsoområdet bidrar till att lösa frågan om hållbarhet inom hälsosektorn i samband med befolkningsförändringarna. Dessutom är åtgärder för att minska ojämlikhet i hälsa viktiga för att uppnå ”tillväxt för alla”.
  Kommissionen har åtagit sig att underlätta för medlemsstaterna att uppnå sina mål för hållbar utveckling, särskilt det tredje målet för hållbar utveckling ”Säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar” (12). [Ändr. 64]

| (36a) | Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) definition är hälsa ”ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte blott frånvaro av sjukdom och handikapp”. För att förbättra befolkningens hälsa i unionen är det nödvändigt att inte fokusera enbart på fysisk hälsa och socialt välbefinnande. Enligt WHO står psykisk ohälsa för nästan 40 procent av antalet levnadsår med funktionsnedsättning. Problemen med psykisk ohälsa är också omfattande, långvariga och en orsak till diskriminering, och bidrar i hög grad till att skapa ojämlikhet i hälsa. Dessutom påverkar den ekonomiska krisen de faktorer som skapar psykisk ohälsa eftersom de skyddande faktorerna försvagas och riskfaktorerna ökar. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

(36a)

Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) definition är hälsa ”ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte blott frånvaro av sjukdom och handikapp”. För att förbättra befolkningens hälsa i unionen är det nödvändigt att inte fokusera enbart på fysisk hälsa och socialt välbefinnande. Enligt WHO står psykisk ohälsa för nästan 40 procent av antalet levnadsår med funktionsnedsättning. Problemen med psykisk ohälsa är också omfattande, långvariga och en orsak till diskriminering, och bidrar i hög grad till att skapa ojämlikhet i hälsa. Dessutom påverkar den ekonomiska krisen de faktorer som skapar psykisk ohälsa eftersom de skyddande faktorerna försvagas och riskfaktorerna ökar. [Ändr. 65]

| (37) | Faktaunderlag och de gemensamma värderingar

  värderingarna
  och principer

  principerna
  i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem, såsom anges i rådets slutsatser av den 2 juni 2006, bör stödja beslutsprocessen för planering och förvaltning av innovativa, effektiva och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem, främja verktyg för att säkerställa allmän tillgång till
  personcentrerad
  hälso- och sjukvård
  och relaterad vård
  av hög kvalitet och det frivilliga genomförandet av bästa praxis i större skala.
  Detta innefattar hälsofrämjande åtgärder och förebyggande av sjukdomar som en del av primärvårdstjänster. [Ändr. 66] |
| --- | --- |

(37)

Faktaunderlag och de gemensamma värderingar

  värderingarna
  och principer

  principerna
  i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem, såsom anges i rådets slutsatser av den 2 juni 2006, bör stödja beslutsprocessen för planering och förvaltning av innovativa, effektiva och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem, främja verktyg för att säkerställa allmän tillgång till
  personcentrerad
  hälso- och sjukvård
  och relaterad vård
  av hög kvalitet och det frivilliga genomförandet av bästa praxis i större skala.
  Detta innefattar hälsofrämjande åtgärder och förebyggande av sjukdomar som en del av primärvårdstjänster. [Ändr. 66]

| (37a) | Tidigare program för unionsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) och hälsoområdet (2008–2013 och 2014–2020), som fastställdes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG
   (13)

  och 1350/2007/EG
   (14)

  respektive Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014
   (15)

  , (nedan kallade de tidigare hälsoprogrammen) har fått positiva omdömen eftersom de har lett till viktig utveckling och stora förbättringar på ett antal områden. Delen för hälsa i ESF+ bör bygga på erfarenheterna från de tidigare hälsoprogrammen. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

(37a)

Tidigare program för unionsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) och hälsoområdet (2008–2013 och 2014–2020), som fastställdes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG
   (13)

  och 1350/2007/EG
   (14)

  respektive Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014
   (15)

  , (nedan kallade de tidigare hälsoprogrammen) har fått positiva omdömen eftersom de har lett till viktig utveckling och stora förbättringar på ett antal områden. Delen för hälsa i ESF+ bör bygga på erfarenheterna från de tidigare hälsoprogrammen. [Ändr. 67]

| (37b) | Delen för hälsa i ESF+ bör främja åtgärder på områden där det finns ett mervärde för unionen som kan påvisas på grundval av följande: utbyte av god praxis mellan medlemsstater och mellan regioner, stöd till nätverk för kunskapsdelning eller ömsesidigt lärande, stöd till behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal, hantering av gränsöverskridande hot så att riskerna minskas och följderna begränsas, åtgärder för vissa problem som rör den inre marknaden och där unionen har betydande legitimitet för att garantera högkvalitativa lösningar i alla medlemsstater, tillvaratagande av innovationspotentialen på hälsoområdet, åtgärder som kan leda till ett riktmärkningssystem som underlättar välgrundat beslutsfattande på unionsnivå, samt förbättrad effektivitet genom att resursslöseri på grund av dubbelarbete undviks och de ekonomiska resurserna utnyttjas på bästa sätt. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

(37b)

Delen för hälsa i ESF+ bör främja åtgärder på områden där det finns ett mervärde för unionen som kan påvisas på grundval av följande: utbyte av god praxis mellan medlemsstater och mellan regioner, stöd till nätverk för kunskapsdelning eller ömsesidigt lärande, stöd till behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal, hantering av gränsöverskridande hot så att riskerna minskas och följderna begränsas, åtgärder för vissa problem som rör den inre marknaden och där unionen har betydande legitimitet för att garantera högkvalitativa lösningar i alla medlemsstater, tillvaratagande av innovationspotentialen på hälsoområdet, åtgärder som kan leda till ett riktmärkningssystem som underlättar välgrundat beslutsfattande på unionsnivå, samt förbättrad effektivitet genom att resursslöseri på grund av dubbelarbete undviks och de ekonomiska resurserna utnyttjas på bästa sätt. [Ändr. 68]

| (38) | Delen för hälsa i ESF+ bör bidra till sjukdomsförebyggande åtgärder
  , tidig diagnostisering
  under hela livet för unionens medborgare

  människor som bor i unionen
  och till hälsofrämjande åtgärder genom att den tar itu med hälsoriskfaktorer, såsom tobaksanvändning
  , rökning
  och passiv rökning, skadlig alkoholkonsumtion
  , miljörelaterade hälsoriskfaktorer
  , konsumtion av olaglig narkotika och minskning av narkotikarelaterade hälsoskador,
  fetma och
  ohälsosamma kostvanor
  , även med koppling till fattigdom
  och fysisk inaktivitet, och verkar för miljöer som stöder en hälsosam livsstil
  , ökad medvetenhet hos allmänheten om riskfaktorer samt väl utformade folkhälsoinsatser för att minska bördan och konsekvenserna av infektioner och infektionssjukdomar som går att förebygga, bland annat genom vaccinationer, för den allmänna hälsan under hela livet
  för att komplettera medlemsstaternas insatser i linje med de relevanta strategierna
  I detta sammanhang bör hälsoutbildning uppmärksammas särskilt, då det hjälper enskilda personer och samhällen att förbättra sin hälsa, öka sina kunskaper och påverka sina attityder. Det enda sättet att verkligen ta itu med dagens hälsoutmaningar är genom samarbete på unionsnivå och fortsatta unionsåtgärder på hälsoområdet.
  Delen för hälsa i ESF + bör
  stödja genomförandet av relevant unionslagstiftning,
  integrera effektiva modeller för förebyggande
  och medvetandehöjande åtgärder som når ut till alla
  , innovativ teknik samt nya affärsmodeller och lösningar för att bidra till innovativa
  , tillgängliga
  , effektiva och hållbara hälso- och sjukvårdssystem i medlemsstaterna och underlätta tillgången till bättre och tryggare hälso- och sjukvård för unionsmedborgarna

  människor som bor i unionen, både i städer och på landsbygden
  . [Ändr. 69] |
| --- | --- |

(38)

Delen för hälsa i ESF+ bör bidra till sjukdomsförebyggande åtgärder
  , tidig diagnostisering
  under hela livet för unionens medborgare

  människor som bor i unionen
  och till hälsofrämjande åtgärder genom att den tar itu med hälsoriskfaktorer, såsom tobaksanvändning
  , rökning
  och passiv rökning, skadlig alkoholkonsumtion
  , miljörelaterade hälsoriskfaktorer
  , konsumtion av olaglig narkotika och minskning av narkotikarelaterade hälsoskador,
  fetma och
  ohälsosamma kostvanor
  , även med koppling till fattigdom
  och fysisk inaktivitet, och verkar för miljöer som stöder en hälsosam livsstil
  , ökad medvetenhet hos allmänheten om riskfaktorer samt väl utformade folkhälsoinsatser för att minska bördan och konsekvenserna av infektioner och infektionssjukdomar som går att förebygga, bland annat genom vaccinationer, för den allmänna hälsan under hela livet
  för att komplettera medlemsstaternas insatser i linje med de relevanta strategierna
  I detta sammanhang bör hälsoutbildning uppmärksammas särskilt, då det hjälper enskilda personer och samhällen att förbättra sin hälsa, öka sina kunskaper och påverka sina attityder. Det enda sättet att verkligen ta itu med dagens hälsoutmaningar är genom samarbete på unionsnivå och fortsatta unionsåtgärder på hälsoområdet.
  Delen för hälsa i ESF + bör
  stödja genomförandet av relevant unionslagstiftning,
  integrera effektiva modeller för förebyggande
  och medvetandehöjande åtgärder som når ut till alla
  , innovativ teknik samt nya affärsmodeller och lösningar för att bidra till innovativa
  , tillgängliga
  , effektiva och hållbara hälso- och sjukvårdssystem i medlemsstaterna och underlätta tillgången till bättre och tryggare hälso- och sjukvård för unionsmedborgarna

  människor som bor i unionen, både i städer och på landsbygden
  . [Ändr. 69]

| (38a) | För att genomföra åtgärderna i delen för hälsa bör kommissionen stödja inrättandet av en styrgrupp för hälsofrågor. Dessutom bör kommissionen föreslå sätt och metoder för att passa in de hälsorelaterade verksamheterna med processen för den europeiska planeringsterminen, nu med befogenhet att rekommendera reformer av hälsosystem (och faktiskt också andra sociala bestämningsfaktorer för hälsa) i riktning mot tillgängligare och hållbarare bestämmelser för hälso- och sjukvård och socialt skydd i medlemsstaterna. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

(38a)

För att genomföra åtgärderna i delen för hälsa bör kommissionen stödja inrättandet av en styrgrupp för hälsofrågor. Dessutom bör kommissionen föreslå sätt och metoder för att passa in de hälsorelaterade verksamheterna med processen för den europeiska planeringsterminen, nu med befogenhet att rekommendera reformer av hälsosystem (och faktiskt också andra sociala bestämningsfaktorer för hälsa) i riktning mot tillgängligare och hållbarare bestämmelser för hälso- och sjukvård och socialt skydd i medlemsstaterna. [Ändr. 70]

| (39) | Icke smittsamma sjukdomar ligger bakom över 80 % av de förtida dödsfallen i unionen och ett effektivt förebyggande innebär flera gränsöverskridande dimensioner. Europaparlamentet och rådet har samtidigt betonat att man måste minimera konsekvenserna för folkhälsan när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan, såsom
  plötsliga och ackumulerade utsläpp och föroreningar i miljön,
  smittsamma sjukdomar och andra biologiska, kemiska, miljörelaterade och okända hot, genom att stödja beredskap och kapacitetsuppbyggnad. [Ändr. 71] |
| --- | --- |

(39)

Icke smittsamma sjukdomar ligger bakom över 80 % av de förtida dödsfallen i unionen och ett effektivt förebyggande innebär flera gränsöverskridande dimensioner. Europaparlamentet och rådet har samtidigt betonat att man måste minimera konsekvenserna för folkhälsan när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan, såsom
  plötsliga och ackumulerade utsläpp och föroreningar i miljön,
  smittsamma sjukdomar och andra biologiska, kemiska, miljörelaterade och okända hot, genom att stödja beredskap och kapacitetsuppbyggnad. [Ändr. 71]

| (39a) | Det är mycket viktigt med kontinuerliga investeringar i innovativa, samhällsbaserade tillvägagångssätt för att bekämpa gränsöverskridande sjukdomar såsom epidemier av hiv/aids, tuberkulos och viral hepatit, eftersom sjukdomarnas sociala aspekter är en huvudfaktor som påverkar möjligheten att bekämpa dem som epidemier i unionen och grannländerna. Ett mer ambitiöst politiskt ledarskap och adekvata tekniska och finansiella resurser för en hållbar regional insats mot hiv/aids, tuberkulos och hepatit i Europa kommer att vara av avgörande betydelse för att nå delmålen för dessa sjukdomar inom ramen för målen för hållbar utveckling. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

(39a)

Det är mycket viktigt med kontinuerliga investeringar i innovativa, samhällsbaserade tillvägagångssätt för att bekämpa gränsöverskridande sjukdomar såsom epidemier av hiv/aids, tuberkulos och viral hepatit, eftersom sjukdomarnas sociala aspekter är en huvudfaktor som påverkar möjligheten att bekämpa dem som epidemier i unionen och grannländerna. Ett mer ambitiöst politiskt ledarskap och adekvata tekniska och finansiella resurser för en hållbar regional insats mot hiv/aids, tuberkulos och hepatit i Europa kommer att vara av avgörande betydelse för att nå delmålen för dessa sjukdomar inom ramen för målen för hållbar utveckling. [Ändr. 72]

| (40) | Det är avgörande för hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och för medborgarnas hälsa att minska bördan av resistenta infektioner och vårdrelaterade infektioner och säkra tillgången till effektiva antimikrobiella medel
  samtidigt som användningen av dem ändå minskas för att bekämpa antimikrobiell resistens
  . [Ändr. 73] |
| --- | --- |

(40)

Det är avgörande för hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och för medborgarnas hälsa att minska bördan av resistenta infektioner och vårdrelaterade infektioner och säkra tillgången till effektiva antimikrobiella medel
  samtidigt som användningen av dem ändå minskas för att bekämpa antimikrobiell resistens
  . [Ändr. 73]

| (41) | Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag (16) om utvärdering av medicinska metoder för att stödja samarbete om utvärdering av medicinska metoder på EU-nivå, förbättra tillgången till innovativa medicinska metoder för patienter i hela unionen, bättre utnyttja tillgängliga resurser och förbättra förutsägbarhet för företagen. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag (16) om utvärdering av medicinska metoder för att stödja samarbete om utvärdering av medicinska metoder på EU-nivå, förbättra tillgången till innovativa medicinska metoder för patienter i hela unionen, bättre utnyttja tillgängliga resurser och förbättra förutsägbarhet för företagen.

| (42) | Med tanke på särdragen hos vissa av de mål som omfattas av delen för hälsa i ESF+ och av typen av åtgärder enligt denna del är respektive behöriga myndigheter i medlemsstaterna mest lämpade att genomföra närliggande verksamhet
  , med det civila samhällets aktiva stöd
  . Dessa myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna själva
  , tillsammans med det civila samhällets organisationer efter lämplighet
  , bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel [195] i budgetförordningen och bidrag beviljas till dessa myndigheter utan att ansökningsomgångar först offentliggörs. [Ändr. 74] |
| --- | --- |

(42)

Med tanke på särdragen hos vissa av de mål som omfattas av delen för hälsa i ESF+ och av typen av åtgärder enligt denna del är respektive behöriga myndigheter i medlemsstaterna mest lämpade att genomföra närliggande verksamhet
  , med det civila samhällets aktiva stöd
  . Dessa myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna själva
  , tillsammans med det civila samhällets organisationer efter lämplighet
  , bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel [195] i budgetförordningen och bidrag beviljas till dessa myndigheter utan att ansökningsomgångar först offentliggörs. [Ändr. 74]

| (42a) | För att förbättra programmets resultat och övervaka situationer där det fungerar ineffektivt och otillfredsställande bör kommissionen införa och använda program- och åtgärdsspecifika tillsynsindikatorer, så att målen för programmet kan nås. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

(42a)

För att förbättra programmets resultat och övervaka situationer där det fungerar ineffektivt och otillfredsställande bör kommissionen införa och använda program- och åtgärdsspecifika tillsynsindikatorer, så att målen för programmet kan nås. [Ändr. 75]

| (42b) | ESF+-programmet bör ta itu med faktorer som utgör ett hinder för det civila samhällets deltagande, t.ex. genom förenklade ansökningsförfaranden och enklare finansiella kriterier genom att samfinansieringssatsen frångås i vissa fall, men även genom kapacitetsuppbyggnad i form av utbildning för patienter, deras organisationer och andra berörda parter. Programmet bör även syfta till att möjliggöra fungerande civilsamhällesnätverk och civilsamhällesorganisationer på unionsnivå som bidrar till att uppnå dess mål, däribland organisationer på unionsnivå. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

(42b)

ESF+-programmet bör ta itu med faktorer som utgör ett hinder för det civila samhällets deltagande, t.ex. genom förenklade ansökningsförfaranden och enklare finansiella kriterier genom att samfinansieringssatsen frångås i vissa fall, men även genom kapacitetsuppbyggnad i form av utbildning för patienter, deras organisationer och andra berörda parter. Programmet bör även syfta till att möjliggöra fungerande civilsamhällesnätverk och civilsamhällesorganisationer på unionsnivå som bidrar till att uppnå dess mål, däribland organisationer på unionsnivå. [Ändr. 76]

| (42c) | Delen för hälsa i ESF+ bör genomföras på ett sådant sätt att medlemsstaternas behörighet att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik och organisera och ge hälso- och sjukvård respekteras. Samtidigt som skyldigheterna i fördraget och medlemsstaternas roll som primär samtalspartner i unionens beslutsprocess respekteras, bör behöriga myndigheter på subnationell nivå göras delaktiga för att unionens hälso- och sjukvårdspolitik ska kunna få en ändamålsenlig och bestående inverkan genom att integreras med socialpolitiken ute på fältet. [Ändr. 77] |
| --- | --- |

(42c)

Delen för hälsa i ESF+ bör genomföras på ett sådant sätt att medlemsstaternas behörighet att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik och organisera och ge hälso- och sjukvård respekteras. Samtidigt som skyldigheterna i fördraget och medlemsstaternas roll som primär samtalspartner i unionens beslutsprocess respekteras, bör behöriga myndigheter på subnationell nivå göras delaktiga för att unionens hälso- och sjukvårdspolitik ska kunna få en ändamålsenlig och bestående inverkan genom att integreras med socialpolitiken ute på fältet. [Ändr. 77]

| (43) | De europeiska referensnätverken är nätverk som omfattar vårdgivare i hela Europa och som hanterar sällsynta och komplexa sjukdomar och sjukdomstillstånd som kräver högspecialiserad behandling och stora kunskaper och resurser. De europeiska referensnätverken är godkända som nätverk av medlemsstaternas styrelse för europeiska referensnätverk, efter det förfarande för godkännande som anges i kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU (17). Dessa nätverk bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel [195] i budgetförordningen och bidrag beviljas till de europeiska referensnätverken utan att ansökningsomgångar först offentliggörs. |
| --- | --- |

(43)

De europeiska referensnätverken är nätverk som omfattar vårdgivare i hela Europa och som hanterar sällsynta och komplexa sjukdomar och sjukdomstillstånd som kräver högspecialiserad behandling och stora kunskaper och resurser. De europeiska referensnätverken är godkända som nätverk av medlemsstaternas styrelse för europeiska referensnätverk, efter det förfarande för godkännande som anges i kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU (17). Dessa nätverk bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel [195] i budgetförordningen och bidrag beviljas till de europeiska referensnätverken utan att ansökningsomgångar först offentliggörs.

| (44) | EU:s lagstiftning har en omedelbar inverkan på det dagliga livet för medborgarna, på effektiviteten och motståndskraften hos hälso- och sjukvårdssystemen och på en väl fungerande inre marknad. Regelverket för läkemedel och medicinsk teknik (medicinska produkter, medicinteknisk

  medicintekniska
  produkter och ämnen av mänskligt ursprung) samt tobakslagstiftningen och patienträttigheter vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa behövs för hälsoskyddet i EU. Förordningen och dess genomförande och tillämpning måste hålla jämna steg med innovation och forskningsframsteg och med förändringarna i samhället

  Dessutom har många andra unionsrättsakter betydande inverkan
  på detta område, samtidigt

  hälsan
  ,
  t.ex. de
  som resultat måste uppnås när det gäller målen för hälsa. Det är därför nödvändigt att ständigt utveckla den kunskapsbas som krävs för att genomföra lagstiftning av en sådan vetenskaplig karaktär

  gäller livsmedel och livsmedelsmärkning, luftföroreningar, hormonstörande ämnen och bekämpningsmedel
  .
  I vissa fall saknas en tydlig insikt i miljöriskfaktorers kumulativa effekter, vilket potentiellt kan leda till oacceptabla risker för medborgarnas hälsa
  . [Ändr. 78] |
| --- | --- |

(44)

EU:s lagstiftning har en omedelbar inverkan på det dagliga livet för medborgarna, på effektiviteten och motståndskraften hos hälso- och sjukvårdssystemen och på en väl fungerande inre marknad. Regelverket för läkemedel och medicinsk teknik (medicinska produkter, medicinteknisk

  medicintekniska
  produkter och ämnen av mänskligt ursprung) samt tobakslagstiftningen och patienträttigheter vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa behövs för hälsoskyddet i EU. Förordningen och dess genomförande och tillämpning måste hålla jämna steg med innovation och forskningsframsteg och med förändringarna i samhället

  Dessutom har många andra unionsrättsakter betydande inverkan
  på detta område, samtidigt

  hälsan
  ,
  t.ex. de
  som resultat måste uppnås när det gäller målen för hälsa. Det är därför nödvändigt att ständigt utveckla den kunskapsbas som krävs för att genomföra lagstiftning av en sådan vetenskaplig karaktär

  gäller livsmedel och livsmedelsmärkning, luftföroreningar, hormonstörande ämnen och bekämpningsmedel
  .
  I vissa fall saknas en tydlig insikt i miljöriskfaktorers kumulativa effekter, vilket potentiellt kan leda till oacceptabla risker för medborgarnas hälsa
  . [Ändr. 78]

| (44a) | En förordning som har konsekvenser för hälsan, samt dess genomförande och kontrollen av dess efterlevnad, bör hålla jämna steg med utvecklingen inom innovation och forskning och samhällsförändringarna på detta område, samtidigt som den fortsatt underbyggs av den i fördragen inskrivna försiktighetsprincipen. Det är därför nödvändigt att hela tiden utveckla den kunskapsbas som krävs för att genomföra lagstiftning av sådan vetenskaplig karaktär och för att säkra möjligheten till oberoende granskning och därmed återvinna allmänhetens förtroende för unionens olika processer, och eftersom det av naturliga skäl ligger i allmänhetens intresse att sådan kunskap delas bör största möjliga öppenhet garanteras. [Ändr. 79] |
| --- | --- |

(44a)

En förordning som har konsekvenser för hälsan, samt dess genomförande och kontrollen av dess efterlevnad, bör hålla jämna steg med utvecklingen inom innovation och forskning och samhällsförändringarna på detta område, samtidigt som den fortsatt underbyggs av den i fördragen inskrivna försiktighetsprincipen. Det är därför nödvändigt att hela tiden utveckla den kunskapsbas som krävs för att genomföra lagstiftning av sådan vetenskaplig karaktär och för att säkra möjligheten till oberoende granskning och därmed återvinna allmänhetens förtroende för unionens olika processer, och eftersom det av naturliga skäl ligger i allmänhetens intresse att sådan kunskap delas bör största möjliga öppenhet garanteras. [Ändr. 79]

| (44b) | Hälso- och sjukvårdssektorn kan inte hantera hälsoutmaningar ensam, då hälsa avgörs av många olika faktorer utanför den. Som det står i Maastricht- och Amsterdamfördragen är därför principen om hälsofrågor inom alla politikområden viktig för unionens förmåga att möta kommande utmaningar. Att göra andra sektorer medvetna om hur deras beslut påverkar hälsan och se till att hälsa införlivas i deras politik är emellertid en av de största utmaningarna för den europeiska hälso- och sjukvårdssektorn just nu. Viktiga framsteg inom hälsa har hittills dokumenterats genom politiken i sektorer såsom utbildning, trafik, livsmedel, jordbruk, arbetskraft eller planering. Exempelvis har hjärthälsan sett märkbara förbättringar genom förändrad politik och lagstiftning avseende kvaliteten på livsmedel, ökad fysisk aktivitet och minskad rökning. [Ändr. 80] |
| --- | --- |

(44b)

Hälso- och sjukvårdssektorn kan inte hantera hälsoutmaningar ensam, då hälsa avgörs av många olika faktorer utanför den. Som det står i Maastricht- och Amsterdamfördragen är därför principen om hälsofrågor inom alla politikområden viktig för unionens förmåga att möta kommande utmaningar. Att göra andra sektorer medvetna om hur deras beslut påverkar hälsan och se till att hälsa införlivas i deras politik är emellertid en av de största utmaningarna för den europeiska hälso- och sjukvårdssektorn just nu. Viktiga framsteg inom hälsa har hittills dokumenterats genom politiken i sektorer såsom utbildning, trafik, livsmedel, jordbruk, arbetskraft eller planering. Exempelvis har hjärthälsan sett märkbara förbättringar genom förändrad politik och lagstiftning avseende kvaliteten på livsmedel, ökad fysisk aktivitet och minskad rökning. [Ändr. 80]

| (45) | För att kunna maximera ändamålsenligheten och effektiviteten för åtgärder på unionsnivå och internationell nivå, bör det utvecklas samarbete med relevanta internationella organisationer, såsom Förenta nationerna och dess specialiserade organ, i synnerhet Världshälsoorganisationen (WHO), samt med Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för att genomföra delen för hälsa. |
| --- | --- |

(45)

För att kunna maximera ändamålsenligheten och effektiviteten för åtgärder på unionsnivå och internationell nivå, bör det utvecklas samarbete med relevanta internationella organisationer, såsom Förenta nationerna och dess specialiserade organ, i synnerhet Världshälsoorganisationen (WHO), samt med Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för att genomföra delen för hälsa.

| (46) | Denna förordning kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen
  under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och ett årligt mål på 30 % så snart som möjligt, men senast 2027
  , vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. De berörda åtgärderna kommer att fastställas under utarbetandet och genomförandet och omprövas i samband med halvtidsutvärderingen. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

(46)

Denna förordning kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen
  under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och ett årligt mål på 30 % så snart som möjligt, men senast 2027
  , vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. De berörda åtgärderna kommer att fastställas under utarbetandet och genomförandet och omprövas i samband med halvtidsutvärderingen. [Ändr. 81]

| (47) | I enlighet med artikel [94 i rådets beslut 2013/755/EU (18)] ska personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) vara berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål för delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.
  I samband med programmet bör man ta hänsyn till de särskilda begränsningar som personer och enheter i dessa territorier står inför, för att de ska få effektiv tillgång till ovannämnda delar. [Ändr. 82] |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel [94 i rådets beslut 2013/755/EU (18)] ska personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) vara berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål för delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.
  I samband med programmet bör man ta hänsyn till de särskilda begränsningar som personer och enheter i dessa territorier står inför, för att de ska få effektiv tillgång till ovannämnda delar. [Ändr. 82]

| (48) | Under förutsättning att de följer alla relevanta regler och föreskrifter får
  tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, där det föreskrivs för programmens genomförande genom ett beslut enligt det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva alla sina befogenheter. [Ändr. 83] |
| --- | --- |

(48)

Under förutsättning att de följer alla relevanta regler och föreskrifter får
  tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, där det föreskrivs för programmens genomförande genom ett beslut enligt det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva alla sina befogenheter. [Ändr. 83]

| (49) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (19), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (20), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (21) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (22) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder i enlighet med budgetförordningen och andra tillämpliga regler, inbegripet förebyggande, upptäckt, rättelse och utredning av oriktigheter och bedrägerier, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägerier riktade mot EU och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (23). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullt ut för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (19), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (20), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (21) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (22) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder i enlighet med budgetförordningen och andra tillämpliga regler, inbegripet förebyggande, upptäckt, rättelse och utredning av oriktigheter och bedrägerier, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägerier riktade mot EU och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (23). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullt ut för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (50) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser, indirekt genomförande och föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget rör också skyddet av unionens budget i händelse av allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen, eftersom rättsstatsprincipen är en grundförutsättning för sund ekonomisk förvaltning och effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(50)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser, indirekt genomförande och föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget rör också skyddet av unionens budget i händelse av allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen, eftersom rättsstatsprincipen är en grundförutsättning för sund ekonomisk förvaltning och effektiv EU-finansiering.

| (50a) | Det är viktigt att säkerställa en sund och rättvis ekonomisk förvaltning av fonden så att den kan genomföras på ett sätt som gör att den är tydlig, effektiv och enkel att använda, samtidigt som man säkerställer ett klart rättsläge och sörjer för att den är tillgänglig för alla deltagare. Eftersom verksamheten i ESF+ genomförs inom ramen för delad förvaltning bör medlemsstaterna inte lägga till ytterligare regler eller ändra reglerna allteftersom, eftersom det skulle göra det svårare för mottagarna att använda medlen och kan leda till försenade betalningar av räkningar. [Ändr. 84] |
| --- | --- |

(50a)

Det är viktigt att säkerställa en sund och rättvis ekonomisk förvaltning av fonden så att den kan genomföras på ett sätt som gör att den är tydlig, effektiv och enkel att använda, samtidigt som man säkerställer ett klart rättsläge och sörjer för att den är tillgänglig för alla deltagare. Eftersom verksamheten i ESF+ genomförs inom ramen för delad förvaltning bör medlemsstaterna inte lägga till ytterligare regler eller ändra reglerna allteftersom, eftersom det skulle göra det svårare för mottagarna att använda medlen och kan leda till försenade betalningar av räkningar. [Ändr. 84]

| (51) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att förbättra effektiviteten
  och rättvisan
  på arbetsmarknaden och främja tillträde till sysselsättning av hög kvalitet, förbättra tillgången till och kvaliteten på utbildning
  och omsorg
  , främja social inkludering
  , lika möjligheter
  och hälsa och minska

  utrota
  fattigdomen samt åtgärderna inom delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. [Ändr. 85] |
| --- | --- |

(51)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att förbättra effektiviteten
  och rättvisan
  på arbetsmarknaden och främja tillträde till sysselsättning av hög kvalitet, förbättra tillgången till och kvaliteten på utbildning
  och omsorg
  , främja social inkludering
  , lika möjligheter
  och hälsa och minska

  utrota
  fattigdomen samt åtgärderna inom delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. [Ändr. 85]

| (52) | I syfte att ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att ändra och komplettera bilagorna om indikatorer. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (24). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter. |
| --- | --- |

(52)

I syfte att ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att ändra och komplettera bilagorna om indikatorer. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (24). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter.

| (53) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Genomförandebefogenheterna när det gäller mallen för den strukturerade undersökningen av slutmottagarna bör utövas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (25) med hänsyn till denna mall. |
| --- | --- |

(53)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Genomförandebefogenheterna när det gäller mallen för den strukturerade undersökningen av slutmottagarna bör utövas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (25) med hänsyn till denna mall.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Del I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning upprättas Europeiska socialfonden+ (nedan kallad ESF+).
  ESF+ består av tre delar: delen inom ramen för delad förvaltning, delen för sysselsättning och social innovation samt delen för hälsa.

I den fastställs

  Förordningen fastställer
  målen för ESF+, budgeten för perioden 2021–2027, metoderna för genomförande, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering
  , och kompletterar de allmänna regler som gäller för ESF+ enligt förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser]
  . [Ändr. 86]

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | kompletterande åtgärder: verksamhet som tillhandahålls utöver fördelningen av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd i syfte att komma till rätta med social utestängning
  och utrota fattigdom
  , t.ex. hänvisning till och tillhandahållande av sociala tjänster
  och psykologiskt stöd, tillhandahållande av relevant information om allmännyttiga tjänster
  eller råd om hur man sköter hushållsekonomin. |
| --- | --- |

1.

kompletterande åtgärder: verksamhet som tillhandahålls utöver fördelningen av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd i syfte att komma till rätta med social utestängning
  och utrota fattigdom
  , t.ex. hänvisning till och tillhandahållande av sociala tjänster
  och psykologiskt stöd, tillhandahållande av relevant information om allmännyttiga tjänster
  eller råd om hur man sköter hushållsekonomin.

| 2. | associerat land: ett land utanför EU (tredjeland) som är part i ett avtal med unionen, vilket gör det möjligt för landet att delta i ESF+-delarna sysselsättning och social innovation samt hälsa i enlighet med artikel 30. |
| --- | --- |

2.

associerat land: ett land utanför EU (tredjeland) som är part i ett avtal med unionen, vilket gör det möjligt för landet att delta i ESF+-delarna sysselsättning och social innovation samt hälsa i enlighet med artikel 30.

| 3. | grundläggande materiellt bistånd: varor som uppfyller en persons grundläggande behov för ett värdigt liv, såsom kläder, hygienartiklar
  , inbegripet hygienprodukter för kvinnor,
  och skolmaterial. |
| --- | --- |

3.

grundläggande materiellt bistånd: varor som uppfyller en persons grundläggande behov för ett värdigt liv, såsom kläder, hygienartiklar
  , inbegripet hygienprodukter för kvinnor,
  och skolmaterial.

| 4. | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

4.

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

| 5. | gemensamma omedelbara resultatindikatorer: gemensamma resultatindikatorer som mäter effekterna inom fyra veckor från och med den dag då deltagaren lämnar insatsen (utträdesdag). |
| --- | --- |

5.

gemensamma omedelbara resultatindikatorer: gemensamma resultatindikatorer som mäter effekterna inom fyra veckor från och med den dag då deltagaren lämnar insatsen (utträdesdag).

| 6. | gemensamma långsiktiga resultatindikatorer: gemensamma resultatindikatorer som mäter effekterna sex
  och tolv
  månader efter det att en deltagare har lämnat insatsen. |
| --- | --- |

6.

gemensamma långsiktiga resultatindikatorer: gemensamma resultatindikatorer som mäter effekterna sex
  och tolv
  månader efter det att en deltagare har lämnat insatsen.

| 7. | kostnader för inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd: de faktiska kostnaderna i samband med bidragsmottagarens inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd och som inte är begränsade till priset för livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet. |
| --- | --- |

7.

kostnader för inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd: de faktiska kostnaderna i samband med bidragsmottagarens inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd och som inte är begränsade till priset för livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet.

| 7a. | gränsöverskridande partnerskap: i delen för sysselsättning och social innovation – permanenta strukturer för samarbete mellan offentliga arbetsförmedlingar, det civila samhället eller arbetsmarknadens parter i minst två medlemsstater. |
| --- | --- |

7a.

gränsöverskridande partnerskap: i delen för sysselsättning och social innovation – permanenta strukturer för samarbete mellan offentliga arbetsförmedlingar, det civila samhället eller arbetsmarknadens parter i minst två medlemsstater.

| 8. | slutmottagare: den eller de personer som har det sämst ställt som erhåller stöd, såsom fastställs i artikel 4.1 xi. |
| --- | --- |

8.

slutmottagare: den eller de personer som har det sämst ställt som erhåller stöd, såsom fastställs i artikel 4.1 xi.

| 9. | hälsokris: varje kris som vanligtvis uppfattas som ett hot och som har en hälsodimension och kräver att myndigheterna vidtar omedelbara åtgärder under osäkra förhållanden. |
| --- | --- |

9.

hälsokris: varje kris som vanligtvis uppfattas som ett hot och som har en hälsodimension och kräver att myndigheterna vidtar omedelbara åtgärder under osäkra förhållanden.

| 10. | rättslig enhet: varje fysisk person eller varje juridisk person som inrättats och erkänts som sådan i enlighet med nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt och som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter. |
| --- | --- |

10.

rättslig enhet: varje fysisk person eller varje juridisk person som inrättats och erkänts som sådan i enlighet med nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt och som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter.

| 11. | mikrofinansiering: garantier, mikrokrediter, eget kapital och kapital likställt med eget kapital, tillsammans med åtföljande företagsutvecklingstjänster, t.ex. i form av individuell rådgivning, utbildning och mentorskap, som ges till personer och mikroföretag som har svårt att få tillgång till krediter för yrkesmässig och/eller inkomstbringande verksamhet. |
| --- | --- |

11.

mikrofinansiering: garantier, mikrokrediter, eget kapital och kapital likställt med eget kapital, tillsammans med åtföljande företagsutvecklingstjänster, t.ex. i form av individuell rådgivning, utbildning och mentorskap, som ges till personer och mikroföretag som har svårt att få tillgång till krediter för yrkesmässig och/eller inkomstbringande verksamhet.

| 12. | mikroföretag: ett företag med färre än tio anställda och en årsomsättning eller balansomslutning som understiger 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

12.

mikroföretag: ett företag med färre än tio anställda och en årsomsättning eller balansomslutning som understiger 2 000 000 EUR.

| 13. | de personer som har det sämst ställt: fysiska personer, antingen enskilda, familjer, hushåll eller grupper bestående av sådana personer,
  inbegripet barn och hemlösa,
  vars behov av bistånd har fastställts på grundval av objektiva kriterier som angetts av behöriga nationella myndigheter i samråd med relevanta aktörer, med undvikande av intressekonflikter, och som godkänts av dessa nationella behöriga myndigheter och som kan innehålla sådana element som gör det möjligt att rikta in sig på de personer som har det sämst ställt i vissa geografiska områden. |
| --- | --- |

13.

de personer som har det sämst ställt: fysiska personer, antingen enskilda, familjer, hushåll eller grupper bestående av sådana personer,
  inbegripet barn och hemlösa,
  vars behov av bistånd har fastställts på grundval av objektiva kriterier som angetts av behöriga nationella myndigheter i samråd med relevanta aktörer, med undvikande av intressekonflikter, och som godkänts av dessa nationella behöriga myndigheter och som kan innehålla sådana element som gör det möjligt att rikta in sig på de personer som har det sämst ställt i vissa geografiska områden.

| 14. | referensvärde: ett värde för att fastställa mål för gemensamma och programspecifika resultatindikatorer som bygger på befintliga eller tidigare liknande insatser. |
| --- | --- |

14.

referensvärde: ett värde för att fastställa mål för gemensamma och programspecifika resultatindikatorer som bygger på befintliga eller tidigare liknande insatser.

| 15. | socialt företag: ett företag
  inom den sociala ekonomin
  , oavsett juridisk form, eller en fysisk person som






  a) | i enlighet med sin bolagsordning, sina stadgar eller andra juridiska handlingar, som kan leda till ansvarsskyldighet enligt reglerna genom vilka det upprättats i den medlemsstat det är beläget, i första hand strävar efter att uppnå mätbara, positiva sociala
  , inklusive miljömässiga,
  effekter snarare än att generera vinst i andra syften, och som tillhandahåller tjänster eller varor som genererar social avkastning, och/eller använder produktionsmetoder för varor eller tjänster som inbegriper sociala mål, |
| --- | --- | --- |

15.

socialt företag: ett företag
  inom den sociala ekonomin
  , oavsett juridisk form, eller en fysisk person som

a)

i enlighet med sin bolagsordning, sina stadgar eller andra juridiska handlingar, som kan leda till ansvarsskyldighet enligt reglerna genom vilka det upprättats i den medlemsstat det är beläget, i första hand strävar efter att uppnå mätbara, positiva sociala
  , inklusive miljömässiga,
  effekter snarare än att generera vinst i andra syften, och som tillhandahåller tjänster eller varor som genererar social avkastning, och/eller använder produktionsmetoder för varor eller tjänster som inbegriper sociala mål,

| b) | använder

  återinvesterar huvudandelen av
  sina vinster för att i första hand uppnå sitt primära sociala mål och har på förhand fastställda förfaranden och regler för utdelning av vinst, med syftet att säkerställa att sådan utdelning inte äventyrar det primära sociala målet och |
| --- | --- |

b)

använder

  återinvesterar huvudandelen av
  sina vinster för att i första hand uppnå sitt primära sociala mål och har på förhand fastställda förfaranden och regler för utdelning av vinst, med syftet att säkerställa att sådan utdelning inte äventyrar det primära sociala målet och

| c) | drivs på ett affärsmässigt,
  demokratiskt, delaktighetsbaserat,
  ansvarigt och transparent sätt, särskilt genom delaktighet av anställda, kunder och/eller berörda aktörer som påverkas av dess affärsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

drivs på ett affärsmässigt,
  demokratiskt, delaktighetsbaserat,
  ansvarigt och transparent sätt, särskilt genom delaktighet av anställda, kunder och/eller berörda aktörer som påverkas av dess affärsverksamhet.

| 15a. | företag inom den sociala ekonomin: olika typer av företag och enheter som ingår i den sociala ekonomin, såsom kooperativ, ömsesidiga bolag, sammanslutningar, stiftelser, sociala företag och andra former av företag som regleras genom lagarna i de olika medlemsstaterna och som har sin grundval i att människan och det sociala målet ges företräde framför kapitalet samt i demokratisk styrning, solidaritet och återinvestering av huvudandelen av vinsten eller överskottet. |
| --- | --- |

15a.

företag inom den sociala ekonomin: olika typer av företag och enheter som ingår i den sociala ekonomin, såsom kooperativ, ömsesidiga bolag, sammanslutningar, stiftelser, sociala företag och andra former av företag som regleras genom lagarna i de olika medlemsstaterna och som har sin grundval i att människan och det sociala målet ges företräde framför kapitalet samt i demokratisk styrning, solidaritet och återinvestering av huvudandelen av vinsten eller överskottet.

| 16. | social innovation: verksamhet
  , bland annat kollektiv verksamhet,
  som är social både till sitt ändamål och sina medel, särskilt sådan som avser utveckling och genomförande av nya idéer (när det gäller produkter, tjänster
  , metoder
  och modeller), och som samtidigt tillgodoser sociala behov och skapar nya sociala relationer eller samarbeten,
  inbegripet mellan offentliga organisationer inom den tredje sektorn såsom frivillig- och samhällsorganisationer och företag inom den sociala ekonomin,
  varigenom samhället gynnas och dess förmåga att agera förstärks. |
| --- | --- |

16.

social innovation: verksamhet
  , bland annat kollektiv verksamhet,
  som är social både till sitt ändamål och sina medel, särskilt sådan som avser utveckling och genomförande av nya idéer (när det gäller produkter, tjänster
  , metoder
  och modeller), och som samtidigt tillgodoser sociala behov och skapar nya sociala relationer eller samarbeten,
  inbegripet mellan offentliga organisationer inom den tredje sektorn såsom frivillig- och samhällsorganisationer och företag inom den sociala ekonomin,
  varigenom samhället gynnas och dess förmåga att agera förstärks.

| 17. | sociala experiment: politiska åtgärder som erbjuder innovativa svar på sociala behov och som genomförs i liten skala och under omständigheter som gör det möjligt att mäta deras inverkan innan de genomförs i andra
  , till exempel geografiska och sektoriella,
  sammanhang eller i större skala, om resultaten är övertygande. |
| --- | --- |

17.

sociala experiment: politiska åtgärder som erbjuder innovativa svar på sociala behov och som genomförs i liten skala och under omständigheter som gör det möjligt att mäta deras inverkan innan de genomförs i andra
  , till exempel geografiska och sektoriella,
  sammanhang eller i större skala, om resultaten är övertygande.

| 18. | nyckelkompetenser: de kunskaper, färdigheter och kompetenser som alla individer behöver, i alla skeden av livet, för självförverkligande och personlig utveckling, anställning, social inkludering och aktivt medborgarskap. Nyckelkompetenserna är följande: läs- och skrivkunnighet, flerspråkighet, matematik, vetenskap, teknik
  , konst
  och ingenjörsvetenskap, digitala färdigheter,
  medier,
  personlig kompetens, social kompetens och kompetensen att lära sig att lära, medborgarskap, entreprenörskap samt
  (inter)
  kulturell medvetenhet och, kulturella uttrycksformer
  och kritiskt tänkande
  . |
| --- | --- |

18.

nyckelkompetenser: de kunskaper, färdigheter och kompetenser som alla individer behöver, i alla skeden av livet, för självförverkligande och personlig utveckling, anställning, social inkludering och aktivt medborgarskap. Nyckelkompetenserna är följande: läs- och skrivkunnighet, flerspråkighet, matematik, vetenskap, teknik
  , konst
  och ingenjörsvetenskap, digitala färdigheter,
  medier,
  personlig kompetens, social kompetens och kompetensen att lära sig att lära, medborgarskap, entreprenörskap samt
  (inter)
  kulturell medvetenhet och, kulturella uttrycksformer
  och kritiskt tänkande
  .

| 19. | tredjeland: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

19.

tredjeland: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen.

| 19a. | missgynnade grupper: målgrupper med en hög nivå av människor som lever i eller riskerar att drabbas av fattigdom, diskriminering eller social utestängning, bland annat etniska minoriteter såsom romer, tredjelandsmedborgare, inklusive migranter, äldre, barn, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning eller personer med kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

19a.

missgynnade grupper: målgrupper med en hög nivå av människor som lever i eller riskerar att drabbas av fattigdom, diskriminering eller social utestängning, bland annat etniska minoriteter såsom romer, tredjelandsmedborgare, inklusive migranter, äldre, barn, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning eller personer med kroniska sjukdomar.

| 19b. | livslångt lärande: all utbildning (formellt lärande, icke-formellt lärande och informellt lärande) under hela livet, inbegripet förskola, allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning, högre utbildning och vuxenutbildning, som leder till bättre kunskaper, färdigheter och kompetenser och möjligheter att delta i samhället. |
| --- | --- |

19b.

livslångt lärande: all utbildning (formellt lärande, icke-formellt lärande och informellt lärande) under hela livet, inbegripet förskola, allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning, högre utbildning och vuxenutbildning, som leder till bättre kunskaper, färdigheter och kompetenser och möjligheter att delta i samhället.

2.   De definitioner som fastställs i artikel [2] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] ska

  gäller
  också tillämpas på den del av ESF+ som genomförs inom ramen för delad förvaltning.

2a.
     
  De definitioner som fastställs i artikel 2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 gäller också delen för sysselsättning och social innovation och delen för hälsa inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. [Ändr. 87]

Artikel 3

Allmänna mål och metoder för genomförande

ESF+ syftar till att

  ska
  stödja medlemsstaterna i arbetet

  , på nationell, regional och lokal nivå
  ,
  och unionen
  med att uppnå höga sysselsättningsnivåer, rättvist

  inkluderande samhällen, högkvalitativ sysselsättning, jobbskapande, högkvalitativ utbildning för alla, lika möjligheter, utrotning av fattigdom, däribland barnfattigdom, social inkludering och integration, social sammanhållning,
  socialt skydd och kvalificerad och motståndskraftig arbetskraft som är förberedd för framtidens arbetsliv i enlighet med.

ESF+ ska vara i linje med Europeiska unionens fördrag och stadgan, och förverkliga
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  , och därmed bidra till unionens mål att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget och unionens och dess medlemsstaters åtagande att uppnå målen för hållbar utveckling och de åtaganden som gjordes inom ramen för Parisavtalet
  .

ESF+ ska stödja, komplettera och ge medlemsstaternas politik ett mervärde i syfte att säkerställa lika möjligheter,
  lika
  tillgång till arbetsmarknaden,
  livslångt lärande, högkvalitativa

  rättvisa arbetsvillkor, socialt skydd och, social
  integration och
  inkludering
  , utrotning av fattigdom, däribland barnfattigdom, investeringar i barn och ungdomar, icke-diskriminering, jämställdhet, tillgång till grundläggande tjänster
  samt en hög skyddsnivå för människors hälsa. [Ändr. 88]

Den ska genomföras

| a) | inom ramen för delad förvaltning för den del av biståndet som motsvarar de särskilda mål som anges i artikel 4.1 (ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning) och |
| --- | --- |

a)

inom ramen för delad förvaltning för den del av biståndet som motsvarar de särskilda mål som anges i artikel 4.1 (ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning) och

| b) | inom ramen för direkt och indirekt förvaltning för den del av biståndet som motsvarar de mål som anges i artiklarna 4.1 och 23 (”Delen för sysselsättning och social innovation”) och för den del av stödet som motsvarar de mål som anges i artiklarna 4.1 och 4.3 och 26 (”Delen för hälsa”). |
| --- | --- |

b)

inom ramen för direkt och indirekt förvaltning för den del av biståndet som motsvarar de mål som anges i artiklarna 4.1 och 23 (”Delen för sysselsättning och social innovation”) och för den del av stödet som motsvarar de mål som anges i artiklarna 4.1 och 4.3 och 26 (”Delen för hälsa”).

Artikel 4

Särskilda mål

1.   ESF+ ska stödja följande särskilda mål inom politikområdena sysselsättning, utbildning,
  rörlighet,
  social inkludering
  , fattigdomsutrotning
  och hälsa och därmed också bidra till det politiska målet för [”En

  Ett
  mer socialt Europa – genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter”] som anges i artikel [4] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser]:

| i) | Förbättra tillgången till
  högkvalitativ
  sysselsättnin
  och aktiveringsåtgärder
  för alla arbetssökande, särskilt

  i synnerhet särskilda åtgärder
  för unga

  ungdomar – särskilt genom genomförandet av ungdomsgarantin
  , långtidsarbetslösa
  , ekonomiskt inaktiva personer
  och
  missgynnade grupper, med fokus på de
  personer utanför arbetskraften

  som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden
  , och främja
  sysselsättning,
  egenföretagande
  , entreprenörskap
  och den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

i)

Förbättra tillgången till
  högkvalitativ
  sysselsättnin
  och aktiveringsåtgärder
  för alla arbetssökande, särskilt

  i synnerhet särskilda åtgärder
  för unga

  ungdomar – särskilt genom genomförandet av ungdomsgarantin
  , långtidsarbetslösa
  , ekonomiskt inaktiva personer
  och
  missgynnade grupper, med fokus på de
  personer utanför arbetskraften

  som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden
  , och främja
  sysselsättning,
  egenföretagande
  , entreprenörskap
  och den sociala ekonomin.

| ii) | Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att bedöma och förutse kompetensbehov och säkerställa snabbt och skräddarsytt bistånd och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

ii)

Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att bedöma och förutse kompetensbehov och säkerställa snabbt och skräddarsytt bistånd och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden.

| iii) | Främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden
  och karriärutveckling, främja principen om lika lön för lika arbete
  , en bättre balans mellan arbete och privatliv,
  med särskilt fokus på ensamstående föräldrar,
  inbegripet tillgång till barnomsorg,
  förskola, äldreomsorg och andra omsorgstjänster och stödtjänster av god kvalitet till överkomliga priser för alla; och främja
  en hälsosam och väl lämpad arbetsmiljö där man tar itu med hälsorisker

  hälso- och sjukdomsrisker
  , arbetstagares, företags och företagares anpassning till förändringar
  , ändrad yrkesinriktning
  samt ett aktivt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

iii)

Främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden
  och karriärutveckling, främja principen om lika lön för lika arbete
  , en bättre balans mellan arbete och privatliv,
  med särskilt fokus på ensamstående föräldrar,
  inbegripet tillgång till barnomsorg,
  förskola, äldreomsorg och andra omsorgstjänster och stödtjänster av god kvalitet till överkomliga priser för alla; och främja
  en hälsosam och väl lämpad arbetsmiljö där man tar itu med hälsorisker

  hälso- och sjukdomsrisker
  , arbetstagares, företags och företagares anpassning till förändringar
  , ändrad yrkesinriktning
  samt ett aktivt och hälsosamt åldrande.

| iv) | Förbättra utbildningssystemens kvalitet,
  deltagandemöjligheter,
  effektivitet och anpassning till arbetsmarknaden för att underlätta för människor att tillägna sig nyckelkompetenser, inbegripet
  entreprenörsfärdigheter och
  digitala färdigheter
  , och erkänna icke-formellt och informellt lärande, främja e-integration och underlätta övergången från utbildning till arbete, i syfte att svara mot sociala och ekonomiska krav
  . |
| --- | --- |

iv)

Förbättra utbildningssystemens kvalitet,
  deltagandemöjligheter,
  effektivitet och anpassning till arbetsmarknaden för att underlätta för människor att tillägna sig nyckelkompetenser, inbegripet
  entreprenörsfärdigheter och
  digitala färdigheter
  , och erkänna icke-formellt och informellt lärande, främja e-integration och underlätta övergången från utbildning till arbete, i syfte att svara mot sociala och ekonomiska krav
  .

| v) | Främja lika tillgång till och slutförande av utbildning av god kvalitet
  till överkomliga priser
  för alla, särskilt för personer från mindre gynnade grupper
  och omsorgsgivare
  , hela vägen från förskola och barnomsorg, allmän utbildning och yrkesutbildning till högskoleutbildning samt vuxenutbildning,
  ta itu med avhopp från skolan, främja införande av varvad utbildning, lärlingsutbildning,

  inbegripet underlätta rörlighet för alla i utbildningssyfte
  samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning
  . |
| --- | --- |

v)

Främja lika tillgång till och slutförande av utbildning av god kvalitet
  till överkomliga priser
  för alla, särskilt för personer från mindre gynnade grupper
  och omsorgsgivare
  , hela vägen från förskola och barnomsorg, allmän utbildning och yrkesutbildning till högskoleutbildning samt vuxenutbildning,
  ta itu med avhopp från skolan, främja införande av varvad utbildning, lärlingsutbildning,

  inbegripet underlätta rörlighet för alla i utbildningssyfte
  samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning
  .

| vi) | Främja livslångt lärande, särskilt flexibla möjligheter till kompetenshöjning och omskolning för alla när det gäller
  entreprenörsfärdigheter och
  digitala färdigheter, bättre förutse förändringar och nya krav på kompetens utifrån arbetsmarknadens behov, underlätta karriärövergångar och främja yrkesmässig rörlighet
  och fullvärdigt samhällsdeltagande
  . |
| --- | --- |

vi)

Främja livslångt lärande, särskilt flexibla möjligheter till kompetenshöjning och omskolning för alla när det gäller
  entreprenörsfärdigheter och
  digitala färdigheter, bättre förutse förändringar och nya krav på kompetens utifrån arbetsmarknadens behov, underlätta karriärövergångar och främja yrkesmässig rörlighet
  och fullvärdigt samhällsdeltagande
  .

| vii) | Uppmuntra aktiv inkludering i syfte att främja lika möjligheter
  , icke-diskriminering
  och aktivt deltagande samt förbättra anställbarheten
  , i synnerhet för missgynnade grupper
  . |
| --- | --- |

vii)

Uppmuntra aktiv inkludering i syfte att främja lika möjligheter
  , icke-diskriminering
  och aktivt deltagande samt förbättra anställbarheten
  , i synnerhet för missgynnade grupper
  .

| viii) | Främja
  långsiktig
  socioekonomisk integrering av tredjelandsmedborgare och av marginaliserade grupper, exempelvis romer

  , inklusive migranter
  . |
| --- | --- |

viii)

Främja
  långsiktig
  socioekonomisk integrering av tredjelandsmedborgare och av marginaliserade grupper, exempelvis romer

  , inklusive migranter
  .

| viiia) | Bekämpa diskriminering mot och främja socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper, exempelvis romer. |
| --- | --- |

viiia)

Bekämpa diskriminering mot och främja socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper, exempelvis romer.

| ix) | Förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara
  , tillgängliga
  och överkomliga tjänster
  , inbegripet tjänster för tillgång till bostäder och personcentrerad hälso- och sjukvård och relaterad vård;
  modernisera
  socialförsäkringsmyndigheterna, de offentliga arbetsförmedlingarna,
  systemen för socialt skydd
  och social inkludering
  , bland annat genom att främja tillgången till
  likvärdigt
  socialt skydd
  , med särskild inriktning på barn och missgynnade grupper och de personer som har det sämst ställt;
  förbättra tillgänglighet
  , inklusive för personer med funktionsnedsättning
  , ändamålsenlighet och anpassningsförmåga när det gäller hälso- och sjukvårdssystemen samt långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

ix)

Förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara
  , tillgängliga
  och överkomliga tjänster
  , inbegripet tjänster för tillgång till bostäder och personcentrerad hälso- och sjukvård och relaterad vård;
  modernisera
  socialförsäkringsmyndigheterna, de offentliga arbetsförmedlingarna,
  systemen för socialt skydd
  och social inkludering
  , bland annat genom att främja tillgången till
  likvärdigt
  socialt skydd
  , med särskild inriktning på barn och missgynnade grupper och de personer som har det sämst ställt;
  förbättra tillgänglighet
  , inklusive för personer med funktionsnedsättning
  , ändamålsenlighet och anpassningsförmåga när det gäller hälso- och sjukvårdssystemen samt långvarig vård och omsorg.

| ixa) | Öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning i syfte att förbättra deras deltagande i sysselsättning och utbildning. |
| --- | --- |

ixa)

Öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning i syfte att förbättra deras deltagande i sysselsättning och utbildning.

| x) | Främja social integrering av människor som
  upplever eller
  befinner sig i riskzonen för fattigdom
  och/
  eller social utestängning, inbegripet de som har det sämst ställt och barn. |
| --- | --- |

x)

Främja social integrering av människor som
  upplever eller
  befinner sig i riskzonen för fattigdom
  och/
  eller social utestängning, inbegripet de som har det sämst ställt och barn.

| xi) | Motverka materiell fattigdom genom livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt, inbegripet kompletterande åtgärder
  , i syfte att säkerställa deras sociala inkludering, med tonvikt på barn i utsatta situationer
  . |
| --- | --- |

xi)

Motverka materiell fattigdom genom livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt, inbegripet kompletterande åtgärder
  , i syfte att säkerställa deras sociala inkludering, med tonvikt på barn i utsatta situationer
  .

2.   ESF+ ska Med hjälp av de åtgärder som genomförs genom ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning för att uppnå de särskilda mål som avses i punkt 1 också

  strävar ESF+ efter att
  bidra till de andra politiska mål som anges i artikel [4] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser], särskilt när det gäller följande:

| 1. | Ett smartare Europa genom utveckling av färdigheter för smart specialisering, kompetensutveckling för viktig möjliggörande teknik, industriell omvandling, sektoriellt samarbete om färdigheter och företagande, forskarutbildning, nätverksarbete och partnerskap mellan institutioner för högre utbildning, yrkesutbildningsinstitutioner, forsknings- och teknikcentrum
  , vårdinrättningar
  samt företag och kluster, stöd till mikroföretag, små och medelstora företag samt den sociala ekonomin
  , med beaktande av den sociala ekonomins lagar och ramar som fastställts i medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

1.

Ett smartare Europa genom utveckling av färdigheter för smart specialisering, kompetensutveckling för viktig möjliggörande teknik, industriell omvandling, sektoriellt samarbete om färdigheter och företagande, forskarutbildning, nätverksarbete och partnerskap mellan institutioner för högre utbildning, yrkesutbildningsinstitutioner, forsknings- och teknikcentrum
  , vårdinrättningar
  samt företag och kluster, stöd till mikroföretag, små och medelstora företag samt den sociala ekonomin
  , med beaktande av den sociala ekonomins lagar och ramar som fastställts i medlemsstaterna
  .

| 2. | Ett grönare, koldioxidsnålt Europa genom förbättring av utbildningssystemen på det sätt som behövs för att kompetens och kvalifikationer ska motsvara behoven,
  ökad medvetenhet hos befolkningen om hållbar utveckling och livsstilar,
  kompetenslyft för alla, inklusive arbetskraften och skapande av nya arbetstillfällen
  av hög kvalitet
  i sektorer som rör miljö, klimat och energi samt bioekonomi

  den cirkulära ekonomin och bioekonomin
  . |
| --- | --- |

2.

Ett grönare, koldioxidsnålt Europa genom förbättring av utbildningssystemen på det sätt som behövs för att kompetens och kvalifikationer ska motsvara behoven,
  ökad medvetenhet hos befolkningen om hållbar utveckling och livsstilar,
  kompetenslyft för alla, inklusive arbetskraften och skapande av nya arbetstillfällen
  av hög kvalitet
  i sektorer som rör miljö, klimat och energi samt bioekonomi

  den cirkulära ekonomin och bioekonomin
  .

| 2a. | En union som är närmare medborgarna, genom åtgärder för minskad fattigdom och ökad social inkludering, med beaktande av särdragen i stads-, landsbygds- och kustregioner, för att råda bot på socioekonomisk ojämlikhet i städer och regioner. |
| --- | --- |

2a.

En union som är närmare medborgarna, genom åtgärder för minskad fattigdom och ökad social inkludering, med beaktande av särdragen i stads-, landsbygds- och kustregioner, för att råda bot på socioekonomisk ojämlikhet i städer och regioner.

| 2b. | Inom ramen för delen för sysselsättning och social innovation ska ESF+ stödja utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av unionens instrument, politik och relevanta lagstiftning samt främja evidensbaserat beslutsfattande, social innovation och sociala framsteg i partnerskap med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och offentliga och privata organ (särskilt mål 1); den ska främja arbetstagarnas frivilliga geografiska rörlighet på ett rättvist sätt och öka sysselsättningsmöjligheterna (särskilt mål 2); den ska främja sysselsättning och social inkludering genom att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för mikroföretag och företag inom den sociala ekonomin, särskilt för utsatta personer (särskilt mål 3). |
| --- | --- |

2b.

Inom ramen för delen för sysselsättning och social innovation ska ESF+ stödja utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av unionens instrument, politik och relevanta lagstiftning samt främja evidensbaserat beslutsfattande, social innovation och sociala framsteg i partnerskap med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och offentliga och privata organ (särskilt mål 1); den ska främja arbetstagarnas frivilliga geografiska rörlighet på ett rättvist sätt och öka sysselsättningsmöjligheterna (särskilt mål 2); den ska främja sysselsättning och social inkludering genom att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för mikroföretag och företag inom den sociala ekonomin, särskilt för utsatta personer (särskilt mål 3).

| 3. | Inom ramen för delen för hälsa ska ESF+ stödja hälsofrämjande

  bidra till en hög nivå på skyddet för människors hälsa
  och sjukdomsförebyggande åtgärder,
  bland annat genom främjande av fysisk aktivitet och av hälsoutbildning,
  bidra till effektiva, tillgängliga och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem, göra hälso- och sjukvården säkrare, minska ojämlikhet i hälsa,
  höja den förväntade livslängden hos nyfödda,
  skydda medborgarna från gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  , främja sjukdomsförebyggande och tidig diagnostisering, och hälsofrämjande under hela livet samt skärpa
  och stödja EU:s hälsoskyddslagstiftning

  hälsoskyddsrelaterade lagstiftning, däribland på området miljöhälsa, och främja hälsa i all unionspolitik. Unionens hälsopolitik ska vägledas av målen för hållbar utveckling för att säkerställa att unionen och medlemsstaterna når delmålen i mål nr 3 för hållbar utveckling: ”Säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar”
  . [Ändr. 89] |
| --- | --- |

3.

Inom ramen för delen för hälsa ska ESF+ stödja hälsofrämjande

  bidra till en hög nivå på skyddet för människors hälsa
  och sjukdomsförebyggande åtgärder,
  bland annat genom främjande av fysisk aktivitet och av hälsoutbildning,
  bidra till effektiva, tillgängliga och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem, göra hälso- och sjukvården säkrare, minska ojämlikhet i hälsa,
  höja den förväntade livslängden hos nyfödda,
  skydda medborgarna från gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  , främja sjukdomsförebyggande och tidig diagnostisering, och hälsofrämjande under hela livet samt skärpa
  och stödja EU:s hälsoskyddslagstiftning

  hälsoskyddsrelaterade lagstiftning, däribland på området miljöhälsa, och främja hälsa i all unionspolitik. Unionens hälsopolitik ska vägledas av målen för hållbar utveckling för att säkerställa att unionen och medlemsstaterna når delmålen i mål nr 3 för hållbar utveckling: ”Säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar”
  . [Ändr. 89]

Artikel 5

Budget

1.   Den totala finansieringsramen för ESF+ för perioden 2021–2027 ska vara 101 174 000 000 EUR

  106 781 000 000 EUR i 2018 års priser (120 457 000 000 EUR
  i löpande priser.

2.   Den del av finansieringsramen som avser ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning i enlighet med målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska uppgå till 100 000 000 000 EUR

  105 686 000 000 EUR
  i löpande priser eller 88 646 194 590 EUR i 2018 års priser

  2018 års priser (119 222 000 000 EUR i löpande priser)
  , varav 200 000 000 EUR i löpande priser, eller 175 000 000 EUR i 2018 års priser, ska avsättas för transnationellt samarbete till stöd för de innovativa lösningar som avses i artikel 23 i
  , 5 900 000 000 euro ska avsättas för åtgärder inom ramen för den europeiska barngarantin som avses i artikel 10a,
  och 400 000 000 EUR i löpande priser, eller 376 928 934 EUR i 2018 års priser, som tilläggsfinansiering för de yttersta randområden som fastställs i artikel 349 i EUF-fördraget och för de Nuts 2-regioner som uppfyller de kriterier som anges i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt.

3.   Finansieringsramen för delen för sysselsättning och social innovation och delen för hälsa för perioden 2021–2027 ska vara 1 174 000 000 EUR

  1 095 000 000 EUR i 2018 års priser (1 234 000 000 EUR
  i löpande priser).

4.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 3 ska vara följande:

| a) | 675 000 000 EUR i 2018 års priser (
  761 000 000 EUR
  i löpande priser)
  för genomförandet av delen för sysselsättning och social innovation. |
| --- | --- |

a)

675 000 000 EUR i 2018 års priser (
  761 000 000 EUR
  i löpande priser)
  för genomförandet av delen för sysselsättning och social innovation.

| b) | 413 000 000

  420 000 000 euro i 2018 års priser (473 000 000
   EUR
  i löpande priser eller 0,36 % av den fleråriga budgetramen 2021–2027)
  för genomförandet av delen för hälsa. |
| --- | --- |

b)

413 000 000

  420 000 000 euro i 2018 års priser (473 000 000
   EUR
  i löpande priser eller 0,36 % av den fleråriga budgetramen 2021–2027)
  för genomförandet av delen för hälsa.

5.   De belopp som avses i punkterna 3 och 4 får också användas för tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av programmen, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inbegripet centrala informationstekniska system. [Ändr. 90]

Artikel 6

Jämställdhet samt lika möjligheter och icke-diskriminering

1.   Alla program som genomförs genom ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning samt insatser som stöds av delen för sysselsättning och social innovation samt delen för hälsa ska säkerställa jämställdhet under hela utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av dem. De ska också
  stödja särskilda åtgärder som syftar till att öka kvinnors deltagande i arbetslivet och deras yrkesutveckling samt möjligheter att förena arbete och privatliv, samt
  främja lika möjligheter för alla utan diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder

  funktionsnedsättning eller hälsotillstånd
  , ålder eller sexuell läggning
  , inbegripet tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning även när det gäller IKT,
  under hela utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen
  , för att på så sätt öka den sociala inkluderingen och minska ojämlikheten
  .

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska också stödja särskilda riktade åtgärder för att främja de principer som avses i punkt 1 inom något av målen för ESF+, inbegripet övergången från vård- och omsorgsboenden/institutionsvård till familjehem eller närvård
  och förbättrad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning
  . [Ändr. 91]

Del II – Genomförandet genom ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning

Kapitel I

Gemensamma bestämmelser om planering

Artikel 7

Samstämmighet

  Samstämdhet
  och inriktning på tematiska mål

1.   Medlemsstaterna ska inrikta ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning på de åtgärder som tar itu med de utmaningar som fastställs i deras nationella reformprogram, i den europeiska planeringsterminen samt i de relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4 i EUF-fördraget samt ta hänsyn till de principer och rättigheter som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  , den sociala resultattavlan i den europeiska planeringsterminen och regionala särdrag, och därigenom bidra till unionens mål i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget när det gäller att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, och som är helt i linje med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling
  .

Medlemsstaterna, och i tillämpliga fall kommissionen, ska främja synergieffekter och säkerställa samordning, komplementaritet och samstämmighet

  samstämdhet
  mellan ESF+ och unionens övriga fonder, program och instrument, såsom
  Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska havs- och fiskerifonden, InvestEU, Kreativa Europa, fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värderingar,
  Erasmus, asyl- och migrationsfonden
  , den europeiska ramen för nationella strategier för integrering av romer efter 2020
  och stödprogrammet för strukturreformer, inbegripet reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd, både vid planeringen och under genomförandet. Medlemsstaterna, och i tillämpliga fall kommissionen, ska optimera användningen av samordningssystem för att undvika dubbelarbete och säkerställa ett nära samarbete mellan dem

  de förvaltningsmyndigheter
  som ansvarar för genomförandet, så att stödinsatserna blir samstämmiga

  av integrerade strategier och stödinsatser som är samstämda
  och enhetliga.

2.   Medlemsstaterna ska avsätta en lämplig andel av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning till de utmaningar som fastställs i de landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4 i EUF-fördraget och i den europeiska planeringsterminen och som ligger inom tillämpningsområdet för ESF+ såsom fastställs i artikel 4 i denna förordning.

3.   Medlemsstaterna ska avsätta minst 25 % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning till de särskilda mål för politikområdet social inkludering som anges i artikel 4.1 vii–xi

  vii–x
  , inbegripet främjande av den socioekonomiska integreringen av tredjelandsmedborgare.

3a.
     
  Inom de särskilda målen för politikområdet social inkludering som anges i artikel 4.1 vii–x ska medlemsstaterna avsätta minst 5 % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning till riktade åtgärder som syftar till att genomföra den europeiska barngarantin för att säkerställa barns lika tillgång till gratis hälso- och sjukvård, gratis utbildning, gratis barnomsorg, anständigt boende och tillräckligt med mat.

4.   
  Utöver den lägsta avsättningen om minst 27 % av ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning till de särskilda mål som anges i artikel 4.1 vii–x ska
  medlemsstaterna ska avsätta minst 2 % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning till det särskilda mål om att
  hantera social inkludering av dem som har det sämst ställt och/eller
  motverka materiell fattigdom som anges i artikel 4.1
  x och
  xi.

I vederbörligen motiverade fall får de medel som avsätts till de särskilda mål som anges i artikel 4.1 x och riktar sig till dem som har det sämst ställt beaktas för att kontrollera överensstämmelse med den minimitilldelning på minst 2 % som fastställs i första stycket i denna punkt.

5.   Medlemsstater där andelen ungdomar i åldern 15–29 år som varken arbetar eller studerar enligt uppgifter från Eurostat är högre än EU-genomsnittet under 2019

  Medlemsstaterna
  ska avsätta minst 10

  3
   % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning för åren 2021–2025 till riktade åtgärder och strukturreformer för att stödja ungdomssysselsättningen och övergången från skola till arbetsliv samt möjligheter att återintegreras i utbildning och få en andra chans till utbildning, särskilt i samband med genomförandet av ungdomsgarantin.

Medlemsstater där andelen ungdomar i åldern 15–29 år som varken arbetar eller studerar är högre än unionens genomsnitt 2019 eller där denna andel ligger över 15 % enligt uppgifter från Eurostat, ska avsätta minst 15 % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning för åren 2021–2025 under programplaneringsperioden till ovan nämnda åtgärder och åtgärder för strukturreformer, med särskild uppmärksamhet på de regioner som berörs mer med hänsyn till skillnaderna mellan dem.

Vid programplaneringen efter halva tiden av ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning för 2026–2027 i enlighet med artikel [14] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser], ska de medlemsstater där andelen ungdomar i åldern 15–29 år som varken arbetar eller studerar enligt uppgifter från Eurostat är högre än EU-genomsnittet

  unionens genomsnitt
  under 2024
  eller där denna andel ligger över 15 % enligt uppgifter från Eurostat,
  avsätta minst 10

  15
   % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning för åren 2026–2027 för

  till
  dessa åtgärder
  eller åtgärder för strukturreformer
  .

De yttersta randområden som uppfyller de villkor som fastställs i första

  andra
  och andra

  tredje
  stycket ska avsätta minst 15 % av ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning i sina program till de riktade åtgärder som fastställs i första stycket. Denna tilldelning ska beaktas för att kontrollera efterlevnaden av den lägsta procentandel på nationell nivå som fastställs i första och andra stycket.
  Tilldelningen ska inte ersätta den finansiering som är nödvändig för infrastruktur och utveckling i de yttersta randområdena.

Vid genomförandet av sådana åtgärder ska medlemsstaterna prioritera de ungdomar som står utanför arbetskraften eller är långtidsarbetslösa och införa riktade uppsökande åtgärder.

6.   Punkterna 2–5 ska inte tillämpas på de särskilda tilläggsanslagen till de yttersta randområdena och de Nuts 2-regioner som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt.

7.   Punkterna 1–5 ska inte gälla tekniskt stöd. [Ändr. 92]

Artikel 7a

Respekt för de grundläggande rättigheterna

Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa respekt för de grundläggande rättigheterna och efterlevnad av stadgan vid genomförandet av medlen.

Kostnader för åtgärder som inte stämmer överens med stadgan ska inte vara stödberättigande i enlighet med [artikel 58.2] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] och delegerad förordning (EU) nr 240/2014. [Ändr. 93]

Artikel 8

Partnerskap

1.   
  I enlighet med [artikel 6] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] och delegerad förordning (EU) nr 240/2014 ska
  varje medlemsstat ska

  i partnerskap med lokala och regionala myndigheter
  säkerställa ett lämpligt

  meningsfullt
  deltagande från arbetsmarknadens parter
  , det civila samhällets organisationer, jämställdhetsorgan, nationella människorättsinstitutioner
  och organisationer i det civila samhället när det gäller politikområdena

  planeringen och genomförandet av politik och initiativ för
  sysselsättning, utbildning
  , icke-diskriminering
  och social inkludering som stöds av ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning

  under delad förvaltning
  .
  Sådant meningsfullt deltagande ska vara inkluderande och tillgängligt för personer med funktionsnedsättning.

2.   Medlemsstaterna ska avsätta en lämplig andel

  minst 2 %
  av ESF+-medlen inom ramen för delad förvaltning i varje program för

  till
  kapacitetsuppbyggnad hos arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället
  på unionsnivå och nationell nivå i form av utbildning, nätverksåtgärder och stärkande av den sociala dialogen, och till verksamhet som genomförs gemensamt av arbetsmarknadens parter
  . [Ändr. 94]

Artikel 9

Motverka materiell fattigdom

De medel som avses i artikel 7.4
  avseende social inkludering av dem som har det sämst ställt och/eller motverkande av materiell fattigdom
  ska planeras inom ramen för en särskilt

  särskild
  prioritering eller ett särskilt program.
  Samfinansieringssatsen för denna prioritering eller detta program ska vara 85 %. [Ändr. 95]

Artikel 10

Stöd till ungdomssysselsättningen

Stöd i enlighet med artikel 7.5 ska planeras inom ramen för en särskild prioritering
  eller ett särskilt program,
  och det ska stödja det särskilda mål som anges i artikel 4.1 i. [Ändr. 96]

Artikel 10a

Stöd till den europeiska barngarantin

Stöd i enlighet med artikel 7.3 led 1a ska planeras inom ramen för en särskild prioritering eller ett särskilt program som avspeglar kommissionens rekommendation från 2013 om att investera i barnens framtid. Det ska stödja kampen mot barnfattigdom och social utestängning inom de särskilda mål som anges i artikel 4 vii–x. [Ändr. 97]

Artikel 11

Stöd till relevanta landsspecifika rekommendationer

De åtgärder som vidtas för att hantera de utmaningar som fastställts i de relevanta landsspecifika rekommendationer och i den europeiska planeringsterminen som avses i artikel 7.2 ska planeras inom ramen för en eller flera

  något av de
  särskilda prioriteringar

  målen i artikel 4.1
  .
  Medlemsstaterna ska säkerställa komplementaritet, samstämdhet, samordning och synergier med den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

Tillräcklig flexibilitet ska säkerställas på förvaltningsmyndighetsnivå för att fastställa prioriteringar och områden för ESF+-investeringar i linje med de särskilda lokala eller regionala utmaningarna. [Ändr. 98]

Artikel 11a

Integrerad territoriell utveckling

1.
     
  ESF+ får stödja integrerad territoriell utveckling som ingår i program inom båda de mål som avses i artikel 4.2 i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] i enlighet med avdelning III kapitel II i den förordningen.

2.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra integrerad territoriell utveckling med stöd av ESF+ endast i någon av de former som avses i artikel [22] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser]. [Ändr. 99]

Artikel 11b

Transnationellt samarbete

1.
     
  Medlemsstaterna får ge stöd till åtgärder för transnationellt samarbete inom en särskild prioritering.

2.
     
  Åtgärder för transnationellt samarbete får planeras inom ramen för något av de särskilda mål som anges i artikel 4.1 i–x.

3.
     
  Den maximala samfinansieringssatsen för dessa prioriteringar får höjas till 95 % för tilldelningen av maximalt 5 % av den nationella ESF+-tilldelningen inom ramen för delad förvaltning till sådana prioriteringar. [Ändr. 100]

Kapitel II

Allmänt stöd från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning

Artikel 12

Tillämpningsområde

Detta kapitel gäller för ESF+-stöd enligt artikel 4.1 i–x när det genomförs inom ramen för delad förvaltning (”allmänt stöd från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning”).
  Dessutom gäller artikel 13 även ESF+-stöd i enlighet med artikel 4.1 xi. [Ändr. 101]

Artikel 13

Sociala
  Innovativa åtgärder

1.   Medlemsstaterna ska stödja åtgärder för social innovation och
  /eller
  sociala experiment eller stärka

  , inklusive sådana med en sociokulturell del, med användning av
  bottom-up-strategier som bygger på partnerskap som inbegriper myndigheter,
  arbetsmarknadens parter, företag inom den sociala ekonomin
  , den privata sektorn och det civila samhället, t.ex. lokala aktionsgrupper som utformar och genomför lokalt ledda utvecklingsstrategier.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska, antingen i sina operativa program eller senare under genomförandet, identifiera områden för social innovation och sociala experiment som motsvarar medlemsstaternas särskilda behov.

2.   Medlemsstaterna får stödja utvecklingen av innovativa strategier som testats i liten skala (
  social innovation och
  sociala experiment
  , inklusive sådana med en sociokulturell del
  ) och som utvecklats inom ramen för delen för sysselsättning och social innovation och andra EU-program.

3.   Innovativa åtgärder och strategier får planeras inom ramen för något av de särskilda mål som anges i artikel 4.1 i–x.

4.   Varje medlemsstat ska ägna minst en prioritering åt genomförandet av punkterna 1 eller 2 eller båda. Den maximala medfinansieringssatsen för dessa prioriteringar får höjas till 95 % för tilldelningen av maximalt 5 % av den nationella ESF+-tilldelningen inom ramen för delad förvaltning till sådana prioriteringar. [Ändr. 102]

Artikel 14

Stödberättigande

1.   Utöver de kostnader som avses i artikel [58] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] är följande kostnader inte stödberättigande i enlighet med det allmänna stödet från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning:

| a) | Förvärv av mark och fastigheter samt tillhandahållande

  förvärv
  av infrastruktur och |
| --- | --- |

a)

Förvärv av mark och fastigheter samt tillhandahållande

  förvärv
  av infrastruktur och

| b) | inköp av möbler, utrustning och fordon, såvida inte inköpet är
  absolut
  nödvändigt för att uppnå syftet med verksamheten eller dessa produkter är helt avskrivna eller inköpet av dessa produkter är det mest ekonomiska alternativet. |
| --- | --- |

b)

inköp av möbler, utrustning och fordon, såvida inte inköpet är
  absolut
  nödvändigt för att uppnå syftet med verksamheten eller dessa produkter är helt avskrivna eller inköpet av dessa produkter är det mest ekonomiska alternativet.

2.   Naturabidrag i form av anslag eller löner som betalas av en tredje part till förmån för deltagarna i en insats kan berättiga till stöd från det allmänna stödet från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning förutsatt att naturabidrag uppkommer i enlighet med nationella regler, inklusive redovisningsregler, och inte överstiger den kostnad som bärs av tredje part.

3.   De särskilda tilläggsanslag som tilldelas de yttersta randområdena och de Nuts 2-regioner som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt ska användas så att de särskilda mål som anges i artikel 4.1 i denna förordning uppnås.

4.   Direkta personalkostnader ska berättiga till bidrag från det allmänna stödet från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att

  . Om det finns ett tillämpligt kollektivavtal ska de fastställas i enlighet med det avtalet. Om det inte finns något tillämpligt kollektivavtal får
  de inte överstiger

  överstiga
  100 % av sedvanlig ersättning för den berörda verksamheten
  eller den särskilda expertisen
  i medlemsstaten
  eller regionen
  , vilket framgår av
  relevant dokumentation från respektive förvaltningsmyndighet och/eller
  Eurostats uppgifter. [Ändr. 103]

Artikel 15

Indikatorer och rapportering

1.   Program som får allmänt stöd från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning ska använda gemensamma output- och resultatindikatorer, såsom anges i bilaga 1

  I, eller bilaga IIa för åtgärder som är inriktade på social inkludering av dem som har det sämst ställt enligt artikel 4.1 x,
  till denna förordning för att övervaka framstegen i genomförandet. Programmen får också använda programspecifika indikatorer
  och åtgärdsspecifika indikatorer
  .

2.   Utgångsvärdena för de gemensamma och programspecifika outputindikatorerna ska fastställas till noll. Om det är relevant för den typ av insatser som ges stöd ska kumulativa kvantifierade delmål och målvärden för dessa indikatorer fastställas i absoluta tal. De rapporterade värdena för outputindikatorerna ska uttryckas i absoluta tal.

3.   För de gemensamma och programspecifika resultatindikatorerna för vilka ett kumulativt kvantifierat delmål för 2024 och ett målvärde för 2029 har fastställts, ska referensvärdet fastställas med användning av de senast tillgängliga uppgifterna eller andra relevanta informationskällor. Mål för gemensamma resultatindikatorer ska fastställas i absoluta tal eller som en procentandel. Programspecifika resultatindikatorer och tillhörande mål får uttryckas i kvantitativa eller kvalitativa termer. De rapporterade värdena för de gemensamma resultatindikatorerna ska uttryckas i absoluta tal.

4.   Uppgifter om indikatorerna för deltagare får endast överföras när alla uppgifter som krävs enligt punkt 1a i bilaga I som rör den deltagaren finns tillgängliga.

4a.
     
  De uppgifter som avses i punkt 3 ska omfatta en konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv för att övervaka genomförandet av ESF+-programmen med avseende på jämställdhet och delas upp efter kön.

5.   När uppgifter finns tillgängliga i register eller likvärdiga källor, ska

  får
  medlemsstaterna göra det möjligt för de förvaltande myndigheterna och andra organ som ansvarar för insamlingen av de uppgifter som behövs för övervakning och utvärdering av det allmänna stödet från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning att inhämta dessa uppgifter från dataregister eller likvärdiga källor i enlighet med artikel 6.1 c och e i förordning (EU) 2016/679.

6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38 för att ändra de indikatorer som anges i bilaga I 
  och bilaga IIa
  om det anses nödvändigt för att säkerställa en effektiv bedömning av framstegen i genomförandet av programmen. [Ändr. 104]

Kapitel III

ESF+-stöd för att motverka materiell fattigdom

Artikel 16

Tillämpningsområde

Detta kapitel gäller ESF+-stöd i enlighet med artikel 4.1 xi.

Artikel 17

Principer

1.   ESF+-stödet för att motverka materiell fattigdom får endast användas för att stödja utdelning av livsmedel och varor som överensstämmer med unionsrätten om konsumentprodukters säkerhet.

2.   Medlemsstaterna och stödmottagarna ska välja ut livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet på grundval av objektiva kriterier som är knutna till behoven hos de personer som har det sämst ställt. I urvalskriterierna för livsmedelsprodukter, och i förekommande fall varor, ska hänsyn också tas till klimat- och miljöaspekter, i synnerhet för att minska slöseri med livsmedel
  samt plast för engångsbruk
  . Där så är lämpligt ska valet av livsmedel som ska delas ut ske med beaktande av hur dessa livsmedel bidrar till att de personer som har det sämst ställt får en balanserad kost.

Livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet får lämnas direkt till de personer som har det sämst ställt eller indirekt via elektroniska kuponger eller kort, förutsatt att de bara kan lösas in mot det livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiella bistånd som avses i artikel 2.3
  och att de inte ersätter befintliga sociala förmåner
  .

Livsmedel som tillhandahålls till de personer som har det sämst ställt får införskaffas genom användning, beredning eller försäljning av produkter som avyttrats i enlighet med artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (26), förutsatt att det är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet och inte på ett omotiverat sätt fördröjer leveranserna av livsmedel till de personer som har det sämst ställt.

Alla belopp som härrör från en sådan transaktion ska användas för de personer som har det sämst ställt, utöver de belopp som redan finns tillgängliga för programmet.

3.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att bistånd som ges inom ramen för ESF+-stödet för att motverka materiell fattigdom respekterar värdigheten hos de personer som har det sämst ställt och förhindrar att de stigmatiseras.

4.   Tillhandahållandet av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd kan

  ska
  kompletteras med en omläggning till behöriga enheter och andra kompletterande åtgärder som syftar till social inkludering av de personer som har det sämst ställt. [Ändr. 105]

Artikel 18

Bakgrund till prioriteringen

En prioritering när det gäller stöd i enlighet med artikel 4.1 xi ska innehålla följande:

| a) | Typ av stöd. |
| --- | --- |

a)

Typ av stöd.

| b) | Huvudsakliga målgrupper. |
| --- | --- |

b)

Huvudsakliga målgrupper.

| c) | Beskrivning av de nationella eller regionala stödsystemen. |
| --- | --- |

c)

Beskrivning av de nationella eller regionala stödsystemen.

Om programmen är begränsade till denna typ av stöd och därtill kopplat tekniskt bistånd, ska prioriteringen även inbegripa urvalskriterierna för insatserna.

Artikel 19

Stödberättigande insatser

1.   Livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de personer som har det sämst ställt får köpas in av stödmottagaren eller på dennes vägnar, eller tillhandahållas kostnadsfritt till stödmottagaren.

2.   Livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet ska delas ut kostnadsfritt till de personer som har det sämst ställt.

Artikel 20

Stödberättigande för utgifter

1.   De stödberättigande kostnaderna för ESF+-stöd för att motverka materiell fattigdom ska vara följande:

| a) | Kostnader för inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd, inklusive kostnader för transport av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd till de stödmottagare som tillhandahåller livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till slutmottagarna. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd, inklusive kostnader för transport av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd till de stödmottagare som tillhandahåller livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till slutmottagarna.

| b) | Om transporten av livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de stödmottagare som delar ut dem till slutmottagarna inte omfattas av punkt a, de kostnader som bärs av det inköpsorgan som är kopplat till transporten av livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till lagren och/eller stödmottagarna och lagringskostnader med en schablonsats på 1 % av de kostnader som avses i led a eller, i vederbörligen motiverade fall, kostnader som faktiskt uppkommit och betalats. |
| --- | --- |

b)

Om transporten av livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de stödmottagare som delar ut dem till slutmottagarna inte omfattas av punkt a, de kostnader som bärs av det inköpsorgan som är kopplat till transporten av livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till lagren och/eller stödmottagarna och lagringskostnader med en schablonsats på 1 % av de kostnader som avses i led a eller, i vederbörligen motiverade fall, kostnader som faktiskt uppkommit och betalats.

| c) | De kostnader för administration, frakt och lagring som de stödmottagare har som är inblandade i utdelningen av livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de personer som har det sämst ställt, med en schablonsats på 5 % av de kostnader som avses i led a, eller 5 % av värdet av de livsmedel som avyttrats i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

c)

De kostnader för administration, frakt och lagring som de stödmottagare har som är inblandade i utdelningen av livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de personer som har det sämst ställt, med en schablonsats på 5 % av de kostnader som avses i led a, eller 5 % av värdet av de livsmedel som avyttrats i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| d) | Kostnaden för insamling, transport, lagring och utdelning av livsmedelsgåvor och för upplysningsverksamhet som är direkt knuten till detta. |
| --- | --- |

d)

Kostnaden för insamling, transport, lagring och utdelning av livsmedelsgåvor och för upplysningsverksamhet som är direkt knuten till detta.

| e) | Kostnader för kompletterande åtgärder som vidtagits av stödmottagarna eller på deras vägnar och deklarerats av de stödmottagare som tillhandahåller livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de personer som har det sämst ställt, med en schablonsats på 5

  5,5
   % av de kostnader som avses i led a. |
| --- | --- |

e)

Kostnader för kompletterande åtgärder som vidtagits av stödmottagarna eller på deras vägnar och deklarerats av de stödmottagare som tillhandahåller livsmedelsbiståndet och/eller det grundläggande materiella biståndet till de personer som har det sämst ställt, med en schablonsats på 5

  5,5
   % av de kostnader som avses i led a.

2.   En minskning av de stödberättigande kostnader som avses i punkt 1 a på grund av att det organ som ansvarar för inköp av livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd inte följt tillämplig lagstiftning, ska inte leda till en minskning av de stödberättigande kostnader som anges i punkt 1 c och e.

3.   Följande kostnader ska inte vara stödberättigande:

| a) | Låneräntor. |
| --- | --- |

a)

Låneräntor.

| b) | Tillhandahållande

  Förvärv
  av infrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande

  Förvärv
  av infrastruktur.

| c) | Kostnader för begagnade varor
  av lägre kvalitet
  . [Ändr. 106] |
| --- | --- |

c)

Kostnader för begagnade varor
  av lägre kvalitet
  . [Ändr. 106]

Artikel 21

Indikatorer och rapportering

1.   Prioriteringar som avser hantering av materiell fattigdom ska använda gemensamma output- och resultatindikatorer, såsom anges i bilaga II till denna förordning för att övervaka framstegen i genomförandet. Dessa program får också använda programspecifika indikatorer.

2.   Referensvärdena för gemensamma och programspecifika resultatindikatorer ska fastställas.
  Rapporteringskraven ska hållas så enkla som möjligt.

3.   Senast den 30 juni 2025 och den 30 juni 2028 ska de förvaltande myndigheterna rapportera resultaten till kommissionen när det gäller den strukturerade
  anonyma
  undersökning av slutmottagare som utförts under det föregående året
  , med fokus även på deras levnadsvillkor och arten av deras materiella fattigdom
  . Denna undersökning ska grundas på den mall som ska fastställas av kommissionen genom en genomförandeakt.

4.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som fastställer den mall som ska användas för den strukturerade undersökningen av slutmottagare i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 39.2, för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här artikeln.

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38 med avseende på att ändra de indikatorer som anges i bilaga II om det anses nödvändigt för att säkerställa en effektiv bedömning av framstegen i genomförandet av programmen. [Ändr. 107]

Artikel 22

Revision

Revisionen av insatser får omfatta alla etapper i genomförandet och alla nivåer i distributionskedjan, med undantag för slutmottagarna, om inte en riskbedömning visar att det finns en särskild risk för oriktigheter eller bedrägerier.
  Revisionen av insatser ska omfatta fler kontroller i ett tidigt skede av genomförandet så att medlen kan omdirigeras till andra projekt om det finns risk för bedrägerier. [Ändr. 108]

Del III – Genomförande inom ramen för direkt och indirekt förvaltning

Kapitel I – Särskilda bestämmelser för delen för sysselsättning och social innovation

Avsnitt I: Allmänna bestämmelser

Artikel 23

Operativa mål

Delen för sysselsättning och social innovation har följande operativa mål:

| a) | Utveckla jämförande analytisk kunskap av hög kvalitet i syfte att säkerställa att den politik för att uppnå de särskilda mål som avses i artikel 4 bygger på välgrundade fakta och är relevant för behoven, problemen och förutsättningarna i de associerade länderna. |
| --- | --- |

a)

Utveckla jämförande analytisk kunskap av hög kvalitet i syfte att säkerställa att den politik för att uppnå de särskilda mål som avses i artikel 4 bygger på välgrundade fakta och är relevant för behoven, problemen och förutsättningarna i de associerade länderna.

| b) | Underlätta effektivt och integrerat informationsutbyte, ömsesidigt lärande, inbördes utvärderingar och den politiska dialogen inom de områden som avses i artikel 4 för att bistå de associerade länderna när det gäller att vidta lämpliga politiska åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Underlätta effektivt och integrerat informationsutbyte, ömsesidigt lärande, inbördes utvärderingar och den politiska dialogen inom de områden som avses i artikel 4 för att bistå de associerade länderna när det gäller att vidta lämpliga politiska åtgärder.

| c) | Stödja sociala experiment inom de områden som avses i artikel 4 och bygga upp de berörda parternas kapacitet att
  förbereda, utforma,
  genomföra, överföra eller utöka beprövade socialpolitiska innovationer
  , med särskilt fokus på att främja en utökning av lokala projekt som tagits fram av städer, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och socioekonomiska aktörer på området mottagande samt social inkludering och integration av tredjelandsmedborgare
  . |
| --- | --- |

c)

Stödja sociala experiment inom de områden som avses i artikel 4 och bygga upp de berörda parternas kapacitet att
  förbereda, utforma,
  genomföra, överföra eller utöka beprövade socialpolitiska innovationer
  , med särskilt fokus på att främja en utökning av lokala projekt som tagits fram av städer, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och socioekonomiska aktörer på området mottagande samt social inkludering och integration av tredjelandsmedborgare
  .

| d) | Utveckla och
  tillhandahålla särskilda stödtjänster för arbetsgivare och arbetssökande när det gäller att utveckla integrerade europeiska arbetsmarknader, som omfattar allt från förberedelser för rekrytering till stöd efter anställning för att tillsätta lediga platser i vissa branscher, yrken, länder, gränsområden eller för särskilda grupper (t.ex. utsatta personer
  i utsatta situationer
  ). |
| --- | --- |

d)

Utveckla och
  tillhandahålla särskilda stödtjänster för arbetsgivare och arbetssökande när det gäller att utveckla integrerade europeiska arbetsmarknader, som omfattar allt från förberedelser för rekrytering till stöd efter anställning för att tillsätta lediga platser i vissa branscher, yrken, länder, gränsområden eller för särskilda grupper (t.ex. utsatta personer
  i utsatta situationer
  ).

| da) | Stödja gränsöverskridande partnerskap mellan offentliga arbetsförmedlingar, det civila samhället och arbetsmarknadens parter för att främja en gränsöverskridande arbetsmarknad och gränsöverskridande rörlighet på lämpliga villkor. |
| --- | --- |

da)

Stödja gränsöverskridande partnerskap mellan offentliga arbetsförmedlingar, det civila samhället och arbetsmarknadens parter för att främja en gränsöverskridande arbetsmarknad och gränsöverskridande rörlighet på lämpliga villkor.

| db) | Stödja tillhandahållandet av Eures-tjänster för rekrytering och anställning av arbetstagare i sysselsättning som är hållbar och av god kvalitet, genom förmedling av lediga platser och platsansökningar, bland annat genom gränsöverskridande partnerskap. |
| --- | --- |

db)

Stödja tillhandahållandet av Eures-tjänster för rekrytering och anställning av arbetstagare i sysselsättning som är hållbar och av god kvalitet, genom förmedling av lediga platser och platsansökningar, bland annat genom gränsöverskridande partnerskap.

| dc) | Underlätta frivillig geografisk rörlighet för arbetstagare under lämpliga sociala villkor och öka sysselsättningsmöjligheterna genom utveckling av högkvalitativa och inkluderande arbetsmarknader i unionen som är öppna och tillgängliga för alla, samtidigt som arbetstagarnas rättigheter respekteras i hela unionen. |
| --- | --- |

dc)

Underlätta frivillig geografisk rörlighet för arbetstagare under lämpliga sociala villkor och öka sysselsättningsmöjligheterna genom utveckling av högkvalitativa och inkluderande arbetsmarknader i unionen som är öppna och tillgängliga för alla, samtidigt som arbetstagarnas rättigheter respekteras i hela unionen.

| e) | Stödja utvecklingen av marknadsekosystem som är knutna till tillhandahållandet av mikrofinansiering
  , samt tillgång och tillgänglighet till denna
  för mikroföretag
  , företag inom den sociala ekonomin och utsatta människor
  i inlednings- och utvecklingsfasen, särskilt sådana

  dem
  som anställer
  personer i
  utsatta personer

  situationer, inklusive missgynnade grupper
  . |
| --- | --- |

e)

Stödja utvecklingen av marknadsekosystem som är knutna till tillhandahållandet av mikrofinansiering
  , samt tillgång och tillgänglighet till denna
  för mikroföretag
  , företag inom den sociala ekonomin och utsatta människor
  i inlednings- och utvecklingsfasen, särskilt sådana

  dem
  som anställer
  personer i
  utsatta personer

  situationer, inklusive missgynnade grupper
  .

| f) | Stödja nätverksarbete på unionsnivå och dialog med och mellan berörda parter på de områden som avses i artikel 4 och bidra till att bygga upp den institutionella kapaciteten för dessa berörda parter, inbegripet offentliga arbetsförmedlingar, socialförsäkringsmyndigheter,
  det civila samhället,
  mikrofinansinstitut och institut som tillhandahåller finansiering till sociala företag och företag inom

  inom den sociala ekonomin samt till
  den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

f)

Stödja nätverksarbete på unionsnivå och dialog med och mellan berörda parter på de områden som avses i artikel 4 och bidra till att bygga upp den institutionella kapaciteten för dessa berörda parter, inbegripet offentliga arbetsförmedlingar, socialförsäkringsmyndigheter,
  det civila samhället,
  mikrofinansinstitut och institut som tillhandahåller finansiering till sociala företag och företag inom

  inom den sociala ekonomin samt till
  den sociala ekonomin.

| g) | Stödja utvecklingen av sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  och framväxten av den sociala investeringsmarknaden och underlätta offentligt och privat samarbete samt stiftelsers och filantropiska aktörers deltagande på denna marknad. |
| --- | --- |

g)

Stödja utvecklingen av sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  och framväxten av den sociala investeringsmarknaden och underlätta offentligt och privat samarbete samt stiftelsers och filantropiska aktörers deltagande på denna marknad.

| h) | Ge vägledning när det gäller utvecklingen av den sociala infrastruktur (inklusive boende,
  förskola och småbarnsomsorg, äldreomsorg, tillgänglighetskrav och övergång från institutionsbaserad omsorg till anhörigvård och samhällsbaserad vård med inkluderande av tillgänglighetskrav från personer med funktionsnedsättning,
  barnomsorg och utbildning, hälso- och sjukvård samt långvarig vård och omsorg) som behövs för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

h)

Ge vägledning när det gäller utvecklingen av den sociala infrastruktur (inklusive boende,
  förskola och småbarnsomsorg, äldreomsorg, tillgänglighetskrav och övergång från institutionsbaserad omsorg till anhörigvård och samhällsbaserad vård med inkluderande av tillgänglighetskrav från personer med funktionsnedsättning,
  barnomsorg och utbildning, hälso- och sjukvård samt långvarig vård och omsorg) som behövs för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| i) | Stödja transnationellt samarbete för att påskynda överföringen av och underlätta utökningen av innovativa lösningar, särskilt på områdena för

  fattigdomsbekämpning,
  sysselsättning, kompetensutveckling och social inkludering i hela Europa. |
| --- | --- |

i)

Stödja transnationellt samarbete för att påskynda överföringen av och underlätta utökningen av innovativa lösningar, särskilt på områdena för

  fattigdomsbekämpning,
  sysselsättning, kompetensutveckling och social inkludering i hela Europa.

| j) | Stödja genomförandet av relevanta internationella sociala och arbetsrättsliga normer när det gäller att bemöta globaliseringen och EU-politikens yttre dimension inom de områden som avses i artikel 4. [Ändr. 109] |
| --- | --- |

j)

Stödja genomförandet av relevanta internationella sociala och arbetsrättsliga normer när det gäller att bemöta globaliseringen och EU-politikens yttre dimension inom de områden som avses i artikel 4. [Ändr. 109]

Artikel 23a

Tematisk koncentration och finansiering

Den del av ESF+-finansieringsramen för delen för sysselsättning och social innovation som avses i artikel 5.4 a ska under hela perioden fördelas till de särskilda mål som anges i artikel 4.2b (ny) enligt följande vägledande procentsatser:

| a) | 55 % till särskilt mål 1, |
| --- | --- |

a)

55 % till särskilt mål 1,

| b) | 18 % till särskilt mål 2, |
| --- | --- |

b)

18 % till särskilt mål 2,

| c) | 18 % till särskilt mål 3. [Ändr. 110] |
| --- | --- |

c)

18 % till särskilt mål 3. [Ändr. 110]

Avsnitt II – Stödberättigande

Artikel 24

Stödberättigande åtgärder

1.   Endast åtgärder som fullföljer de mål som avses i artikel 3 och 4 ska berättiga till finansiering.

2.   Delen sysselsättning och social innovation får stödja följande åtgärder:

| a) | Analytisk verksamhet, även i förhållande till tredjeländer, särskilt följande verksamhet:






  i) | Undersökningar, studier, statistiska uppgifter, metoder, klassificeringar, mikrosimuleringar, indikatorer, stöd till olika observationscentrum på europeisk nivå och riktmärken. |
| --- | --- | --- |

a)

Analytisk verksamhet, även i förhållande till tredjeländer, särskilt följande verksamhet:

i)

Undersökningar, studier, statistiska uppgifter, metoder, klassificeringar, mikrosimuleringar, indikatorer, stöd till olika observationscentrum på europeisk nivå och riktmärken.

| ii) | Sociala experiment som utvärderar sociala innovationer. |
| --- | --- |

ii)

Sociala experiment som utvärderar sociala innovationer.

| iii) | Övervakning och bedömning av införlivande och tillämpning av unionsrätten. |
| --- | --- |

iii)

Övervakning och bedömning av införlivande och tillämpning av unionsrätten.

| b) | Genomförandet av politiken, särskilt följande politik:






  i) | Gränsöverskridande partnerskap och stödtjänster i gränsöverskridande regioner. |
| --- | --- | --- |

b)

Genomförandet av politiken, särskilt följande politik:

i)

Gränsöverskridande partnerskap och stödtjänster i gränsöverskridande regioner.

| ii) | Ett EU-omfattande rörlighetssystem för arbetskraften på unionsnivå för att tillsätta lediga platser där brister på arbetsmarknaden har konstaterats. |
| --- | --- |

ii)

Ett EU-omfattande rörlighetssystem för arbetskraften på unionsnivå för att tillsätta lediga platser där brister på arbetsmarknaden har konstaterats.

| iii) | Stöd till mikrofinansiering och sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  , inbegripet genom kombinerade insatser såsom asymmetrisk riskdelning eller minskade transaktionskostnader samt stöd till utvecklingen av social infrastruktur och sociala färdigheter. |
| --- | --- |

iii)

Stöd till mikrofinansiering och sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  , inbegripet genom kombinerade insatser såsom asymmetrisk riskdelning eller minskade transaktionskostnader samt stöd till utvecklingen av social infrastruktur och sociala färdigheter.

| iv) | Stöd till transnationellt samarbete och partnerskap i syfte att överföra och vidareutveckla innovativa lösningar. |
| --- | --- |

iv)

Stöd till transnationellt samarbete och partnerskap i syfte att överföra och vidareutveckla innovativa lösningar.

| c) | Kapacitetsuppbyggnad, särskilt






  i) | av nätverk på EU-nivå i samband med de områden som avses i artikel 4.1, |
| --- | --- | --- |

c)

Kapacitetsuppbyggnad, särskilt

i)

av nätverk på EU-nivå i samband med de områden som avses i artikel 4.1,

| ii) | av de nationella kontaktpunkter som tillhandahåller vägledning, information och stöd i samband med genomförandet av delen, |
| --- | --- |

ii)

av de nationella kontaktpunkter som tillhandahåller vägledning, information och stöd i samband med genomförandet av delen,

| iii) | av de deltagande ländernas förvaltningar, socialförsäkringsmyndigheter och arbetsförmedlingar som ansvarar för att främja arbetskraftens rörlighet samt av mikrofinansinstitut och institut som tillhandahåller finansiering till sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  och andra sociala investeringsaktörer samt arbete i nätverk och |
| --- | --- |

iii)

av de deltagande ländernas förvaltningar, socialförsäkringsmyndigheter och arbetsförmedlingar som ansvarar för att främja arbetskraftens rörlighet samt av mikrofinansinstitut och institut som tillhandahåller finansiering till sociala företag
  inom den sociala ekonomin
  och andra sociala investeringsaktörer samt arbete i nätverk och

| iv) | av
  arbetsmarknadens parter och
  berörda parter när det gäller transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

iv)

av
  arbetsmarknadens parter och
  berörda parter när det gäller transnationellt samarbete.

| d) | Kommunikations- och spridningsverksamhet, särskilt följande verksamhet:






  i) | Ömsesidigt lärande genom utbyte av bästa praxis, innovativa strategier, resultat av analytisk verksamhet, inbördes utvärdering och riktmärkning. |
| --- | --- | --- |

d)

Kommunikations- och spridningsverksamhet, särskilt följande verksamhet:

i)

Ömsesidigt lärande genom utbyte av bästa praxis, innovativa strategier, resultat av analytisk verksamhet, inbördes utvärdering och riktmärkning.

| ii) | Vägledningar, rapporter, informationsmaterial och mediebevakning av initiativ som rör de områden som avses i artikel 4.1. |
| --- | --- |

ii)

Vägledningar, rapporter, informationsmaterial och mediebevakning av initiativ som rör de områden som avses i artikel 4.1.

| iii) | Informationssystem för spridning av evidens som avser de områden som fastställs i artikel 4.1. |
| --- | --- |

iii)

Informationssystem för spridning av evidens som avser de områden som fastställs i artikel 4.1.

| iv) | Evenemang, konferenser och seminarier som anordnas inom ramen för rådsordförandeskapen.

  Tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av arbetsprogrammet, såsom åtgärder för förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive informationstekniska system. [Ändr. 111] |
| --- | --- |

iv)

Evenemang, konferenser och seminarier som anordnas inom ramen för rådsordförandeskapen.

  Tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av arbetsprogrammet, såsom åtgärder för förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive informationstekniska system. [Ändr. 111]

Artikel 25

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande enheter tillämpas:

| a) | Rättsliga enheter etablerade i något av följande länder:






  i) | En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den. |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter etablerade i något av följande länder:

i)

En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den.

| ii) | Ett associerat land. |
| --- | --- |

ii)

Ett associerat land.

| iii) | Ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 2 och 3. |
| --- | --- |

iii)

Ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 2 och 3.

| b) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje

  relevant
  internationell organisation. [Ändr. 112] |
| --- | --- |

b)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje

  relevant
  internationell organisation. [Ändr. 112]

2.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat land får i undantagsfall delta när det är nödvändigt för att nå målen för en viss åtgärd.

3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat land ska i princip bära kostnaderna för sitt deltagande.

Artikel 25a

Styrning

1.
     
  Kommissionen ska samråda med berörda parter inom unionen, särskilt arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, om arbetsprogrammen för sysselsättning och social innovation, deras prioriteringar och strategiska inriktning samt deras genomförande.

2.
     
  Kommissionen ska upprätta de förbindelser som krävs med sysselsättningskommittén, kommittén för socialt skydd, rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, gruppen med generaldirektörer med ansvar för arbetsmarknadsfrågor och rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft, för att säkerställa att de regelbundet och på lämpligt sätt informeras om framstegen med genomförandet av dessa program. Kommissionen ska också informera andra kommittéer som hanterar politikområden, instrument och åtgärder av betydelse för delen för sysselsättning och social innovation. [Ändr. 113]

Kapitel II – Särskilda bestämmelser för delen för hälsa

Avsnitt I: Allmänna bestämmelser

Artikel 26

Operativa mål

1.   Endast åtgärder som genomför de mål som avses i artiklarna 3 och 4 ska berättiga till finansiering.

2.   Delen för sysselsättning och social innovation har följande operativa mål:

| -a) | Stödja en folkhälsostrategi för unionen som syftar till att










  i) | stödja medlemsstaterna i deras insatser för att skydda och förbättra folkhälsan, och |
| --- | --- | --- |

-a)

Stödja en folkhälsostrategi för unionen som syftar till att

i)

stödja medlemsstaterna i deras insatser för att skydda och förbättra folkhälsan, och

| ii) | främja unionens uppdrag på hälsoområdet i enlighet med artikel 168 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. [Ändr. 114] |
| --- | --- |

ii)

främja unionens uppdrag på hälsoområdet i enlighet med artikel 168 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. [Ändr. 114]

| a) | Stärka krisberedskapen, krishanteringen och krisåtgärderna i EU för att skydda medborgarna mot

  bemöta
  gränsöverskridande hälsohot. [Ändr. 115]







  i) | Vidta åtgärder för kapacitetsuppbyggnad för krisberedskap, krishantering och krisåtgärder. |
| --- | --- | --- |

a)

Stärka krisberedskapen, krishanteringen och krisåtgärderna i EU för att skydda medborgarna mot

  bemöta
  gränsöverskridande hälsohot. [Ändr. 115]

i)

Vidta åtgärder för kapacitetsuppbyggnad för krisberedskap, krishantering och krisåtgärder.

| ii) | Vidta åtgärder mot gränsöverskridande hälsohot under kriser. |
| --- | --- |

ii)

Vidta åtgärder mot gränsöverskridande hälsohot under kriser.

| iii) | Stödja laboratoriekapaciteten. |
| --- | --- |

iii)

Stödja laboratoriekapaciteten.

| iv) | Bekämpa antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

iv)

Bekämpa antimikrobiell resistens.

| iva) | Göra väl utformade folkhälsoinsatser för att minska belastningen och effekten av infektioner och av infektionssjukdomar som kan förebyggas. [Ändr. 116] |
| --- | --- |

iva)

Göra väl utformade folkhälsoinsatser för att minska belastningen och effekten av infektioner och av infektionssjukdomar som kan förebyggas. [Ändr. 116]

| ivb) | Stödja utvecklingen av färdigheter och verktyg för effektiv riskkommunikation. [Ändr. 117] |
| --- | --- |

ivb)

Stödja utvecklingen av färdigheter och verktyg för effektiv riskkommunikation. [Ändr. 117]

| b) | Stärka hälso- och sjukvårdssystemen.






  i) | Investera i hälsofrämjande och förebyggande åtgärder
  , bland annat genom kunskaps- och utbildningsprogram om hälsa och genom främjande av fysisk aktivitet
  . [Ändr. 118] |
| --- | --- | --- |

b)

Stärka hälso- och sjukvårdssystemen.

i)

Investera i hälsofrämjande och förebyggande åtgärder
  , bland annat genom kunskaps- och utbildningsprogram om hälsa och genom främjande av fysisk aktivitet
  . [Ändr. 118]

| ia) | Investera i tidig diagnostisering och screening. [Ändr. 119] |
| --- | --- |

ia)

Investera i tidig diagnostisering och screening. [Ändr. 119]

| ii) | Stödja den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvården
  på ett sätt som bemöter patienters och andra människors behov och bekymmer, särskilt genom att upprätta kopplingar till program som stöder mediekompetens och digitala färdigheter
  . [Ändr. 120] |
| --- | --- |

ii)

Stödja den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvården
  på ett sätt som bemöter patienters och andra människors behov och bekymmer, särskilt genom att upprätta kopplingar till program som stöder mediekompetens och digitala färdigheter
  . [Ändr. 120]

| iia) | Främja digitala offentliga tjänster på områden såsom hälso- och sjukvård. [Ändr. 121] |
| --- | --- |

iia)

Främja digitala offentliga tjänster på områden såsom hälso- och sjukvård. [Ändr. 121]

| iib) | Förbättra hälsoinformationens säkerhet och kvalitet. [Ändr. 122] |
| --- | --- |

iib)

Förbättra hälsoinformationens säkerhet och kvalitet. [Ändr. 122]

| iii) | Stödja utvecklingen av ett hållbart
  , öppet och tillgängligt
  EU-system för hälsoinformation
  , samtidigt som skyddet av privata uppgifter säkerställs
  . [Ändr. 123] |
| --- | --- |

iii)

Stödja utvecklingen av ett hållbart
  , öppet och tillgängligt
  EU-system för hälsoinformation
  , samtidigt som skyddet av privata uppgifter säkerställs
  . [Ändr. 123]

| iv) | Stödja medlemsstaterna när det gäller

  med
  kunskapsöverföring
  och genomförandestöd
  som är till nytta för de nationella reformerna för mer ändamålsenliga, mer tillgängliga och mer motståndskraftiga
  , icke-diskriminerande, inkluderande och rättvisa
  hälso- och sjukvårdssystem
  som motverkar social ojämlikhet,
  samt bättre hälsofrämjande och förebyggande åtgärder som särskilt hanterar de utmaningar som fastställts i den europeiska planeringsterminen.
  Detta innefattar även stöd till nationella register av hög kvalitet som också ska tillhandahålla jämförbara uppgifter. [Ändr. 124] |
| --- | --- |

iv)

Stödja medlemsstaterna när det gäller

  med
  kunskapsöverföring
  och genomförandestöd
  som är till nytta för de nationella reformerna för mer ändamålsenliga, mer tillgängliga och mer motståndskraftiga
  , icke-diskriminerande, inkluderande och rättvisa
  hälso- och sjukvårdssystem
  som motverkar social ojämlikhet,
  samt bättre hälsofrämjande och förebyggande åtgärder som särskilt hanterar de utmaningar som fastställts i den europeiska planeringsterminen.
  Detta innefattar även stöd till nationella register av hög kvalitet som också ska tillhandahålla jämförbara uppgifter. [Ändr. 124]

| v) | Utveckla och genomföra strategier för att hantera kommande utmaningar när det gäller hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

v)

Utveckla och genomföra strategier för att hantera kommande utmaningar när det gäller hälso- och sjukvårdssystemen.

| va) | Stödja övergången till personcentrerad vård, närtjänster för hälso- och sjukvård och sociala tjänster samt samhällsbaserad integrerad vård, särskilt genom att främja organisationsmodeller som bygger på interprofessionellt lagarbete och nätverksarbete mellan flera berörda parter. [Ändr. 125] |
| --- | --- |

va)

Stödja övergången till personcentrerad vård, närtjänster för hälso- och sjukvård och sociala tjänster samt samhällsbaserad integrerad vård, särskilt genom att främja organisationsmodeller som bygger på interprofessionellt lagarbete och nätverksarbete mellan flera berörda parter. [Ändr. 125]

| vb) | Säkerställa att alla relevanta berörda parter deltar i åtgärderna ovan, på unionsnivå och/eller nationell nivå beroende på vad som är lämpligt. [Ändr. 126] |
| --- | --- |

vb)

Säkerställa att alla relevanta berörda parter deltar i åtgärderna ovan, på unionsnivå och/eller nationell nivå beroende på vad som är lämpligt. [Ändr. 126]

| vc) | Utveckla och införa verktyg och strategier för att kunna förebygga och bekämpa ojämlikhet i hälsa och för att främja social inkludering, medborgarinflytande och samhällsdeltagande. [Ändr. 127] |
| --- | --- |

vc)

Utveckla och införa verktyg och strategier för att kunna förebygga och bekämpa ojämlikhet i hälsa och för att främja social inkludering, medborgarinflytande och samhällsdeltagande. [Ändr. 127]

| c) | Stödja unionens hälsoskyddslagstiftning.






  i) | Stödja genomförandet av lagstiftningen om läkemedel och medicintekniska produkter
  samt stödja tillgången till läkemedel inom hela unionen
  . [Ändr. 128] |
| --- | --- | --- |

c)

Stödja unionens hälsoskyddslagstiftning.

i)

Stödja genomförandet av lagstiftningen om läkemedel och medicintekniska produkter
  samt stödja tillgången till läkemedel inom hela unionen
  . [Ändr. 128]

| ii) | Stödja genomförandet av unionslagstiftningen om utvärdering av medicinska metoder (HTA) (27). |
| --- | --- |

ii)

Stödja genomförandet av unionslagstiftningen om utvärdering av medicinska metoder (HTA) (27).

| iii) | Övervaka och stödja medlemsstaterna i deras genomförande av lagstiftningen på området för ämnen av mänskligt ursprung (SoHO). |
| --- | --- |

iii)

Övervaka och stödja medlemsstaterna i deras genomförande av lagstiftningen på området för ämnen av mänskligt ursprung (SoHO).

| iv) | Stödja genomförandet av tobakslagstiftningen. |
| --- | --- |

iv)

Stödja genomförandet av tobakslagstiftningen.

| v) | Stödja genomförandet av unionslagstiftningen på området för gränsöverskridande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

v)

Stödja genomförandet av unionslagstiftningen på området för gränsöverskridande hälso- och sjukvård.

| vi) | Stödja kommissionens vetenskapliga kommittéer för konsumentsäkerhet och för hälso- och miljörisker och nya risker

  utvecklingen av principen om ”hälsa inom alla politikområden” och inrätta processer genom vilka hälsokonsekvenser kan övervägas och beaktas inom all politik
  . [Ändr. 129] |
| --- | --- |

vi)

Stödja kommissionens vetenskapliga kommittéer för konsumentsäkerhet och för hälso- och miljörisker och nya risker

  utvecklingen av principen om ”hälsa inom alla politikområden” och inrätta processer genom vilka hälsokonsekvenser kan övervägas och beaktas inom all politik
  . [Ändr. 129]

| ca) | Stödja övervakning och genomförande av övrig unionslagstiftning och unionspolitik med hälsokonsekvenser, samt stärka denna, för att kunna säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor, bland annat när det gäller










  i) | luftföroreningar, |
| --- | --- | --- |

ca)

Stödja övervakning och genomförande av övrig unionslagstiftning och unionspolitik med hälsokonsekvenser, samt stärka denna, för att kunna säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor, bland annat när det gäller

i)

luftföroreningar,

| ii) | hormonstörande ämnen och andra kemikalier med farliga egenskaper, |
| --- | --- |

ii)

hormonstörande ämnen och andra kemikalier med farliga egenskaper,

| iii) | rester av bekämpningsmedel i livsmedel, vatten och luft, |
| --- | --- |

iii)

rester av bekämpningsmedel i livsmedel, vatten och luft,

| iv) | livsmedel och livsmedelsmärkning, bland annat beträffande transfettsyror, alkoholmärkning, tillsatsämnen och material i kontakt med livsmedel. [Ändr. 130] |
| --- | --- |

iv)

livsmedel och livsmedelsmärkning, bland annat beträffande transfettsyror, alkoholmärkning, tillsatsämnen och material i kontakt med livsmedel. [Ändr. 130]

| d) | Stödja integrerat arbete (t.ex. arbetet med de europeiska referensnätverken (ERN), utvärdering av medicinska metoder (HTA) och genomförande av bästa praxis när det gäller hälsofrämjande och förebyggande åtgärder samt hantering av sjukdomar).






  i) | Fortsätta att ge stöd till de europeiska referensnätverken (ERN). |
| --- | --- | --- |

d)

Stödja integrerat arbete (t.ex. arbetet med de europeiska referensnätverken (ERN), utvärdering av medicinska metoder (HTA) och genomförande av bästa praxis när det gäller hälsofrämjande och förebyggande åtgärder samt hantering av sjukdomar).

i)

Fortsätta att ge stöd till de europeiska referensnätverken (ERN).

| ii) | Stödja utvecklingen av samarbete om
  och kapacitetsutbyggnad för
  utvärdering av medicinska metoder (HTA) i utarbetandet av nya harmoniserade regler. [Ändr. 131] |
| --- | --- |

ii)

Stödja utvecklingen av samarbete om
  och kapacitetsutbyggnad för
  utvärdering av medicinska metoder (HTA) i utarbetandet av nya harmoniserade regler. [Ändr. 131]

| iii) | Stödja genomförandet av bästa praxis för innovativa lösningar inom allmän hälsovård. |
| --- | --- |

iii)

Stödja genomförandet av bästa praxis för innovativa lösningar inom allmän hälsovård.

| iiia) | Stödja genomförandet av program och bästa praxis beträffande utbildning och kampanjer för unga inom sexuell och reproduktiv hälsa. [Ändr. 132] |
| --- | --- |

iiia)

Stödja genomförandet av program och bästa praxis beträffande utbildning och kampanjer för unga inom sexuell och reproduktiv hälsa. [Ändr. 132]

| iiib) | Stödja civilsamhällesorganisationer på unionsnivå som arbetar med hälsa och hälsorelaterade frågor. [Ändr. 133] |
| --- | --- |

iiib)

Stödja civilsamhällesorganisationer på unionsnivå som arbetar med hälsa och hälsorelaterade frågor. [Ändr. 133]

| iiic) | Stödja inrättandet av en styrgrupp för hälsofrågor för att genomföra åtgärderna i hälsodelen. [Ändr. 134] |
| --- | --- |

iiic)

Stödja inrättandet av en styrgrupp för hälsofrågor för att genomföra åtgärderna i hälsodelen. [Ändr. 134]

Avsnitt II

Stödberättigande

Artikel 27

Stödberättigande åtgärder

1.   Endast de

  hälsorelaterade
  åtgärder som fullföljer de mål som avses i artiklarna 3 och 26 är berättigade till finansiering. [Ändr. 135]

2.   Hälsodelen får stödja följande åtgärder:

| a) | Analytisk verksamhet, särskilt följande:






  i) | Studier, undersökningar, datainsamling, metoder, klassificeringar, mikrosimuleringar, indikatorer och riktmärkning. |
| --- | --- | --- |

a)

Analytisk verksamhet, särskilt följande:

i)

Studier, undersökningar, datainsamling, metoder, klassificeringar, mikrosimuleringar, indikatorer och riktmärkning.

| ia) | Verksamheter utformade för att övervaka de kumulativa hälsokonsekvenserna av miljöriskfaktorer, däribland sådana som uppkommer genom föroreningar i livsmedel, vatten, luft och andra källor. [Ändr. 136] |
| --- | --- |

ia)

Verksamheter utformade för att övervaka de kumulativa hälsokonsekvenserna av miljöriskfaktorer, däribland sådana som uppkommer genom föroreningar i livsmedel, vatten, luft och andra källor. [Ändr. 136]

| ib) | Verksamheter för övervakning av unionslagstiftningens hälsokonsekvenser, såsom säkerhetsövervakning av läkemedel och liknande. [Ändr. 137] |
| --- | --- |

ib)

Verksamheter för övervakning av unionslagstiftningens hälsokonsekvenser, såsom säkerhetsövervakning av läkemedel och liknande. [Ändr. 137]

| ii) | Övervakning och bedömning av införlivande och tillämpning av unionsrätten. |
| --- | --- |

ii)

Övervakning och bedömning av införlivande och tillämpning av unionsrätten.

| b) | Genomförandet av politiken, särskilt följande:






  i) | Gränsöverskridande samarbete och partnerskap, inbegripet gränsöverskridande regioner
  , även i samband med luftföroreningar och andra gränsöverskridande miljöföroreningar
  . [Ändr. 139] |
| --- | --- | --- |

b)

Genomförandet av politiken, särskilt följande:

i)

Gränsöverskridande samarbete och partnerskap, inbegripet gränsöverskridande regioner
  , även i samband med luftföroreningar och andra gränsöverskridande miljöföroreningar
  . [Ändr. 139]

| ii) | Stöd till transnationellt samarbete och partnerskap i syfte att överföra och vidareutveckla innovativa lösningar. |
| --- | --- |

ii)

Stöd till transnationellt samarbete och partnerskap i syfte att överföra och vidareutveckla innovativa lösningar.

| iii) | Krisberedskapsövningar. |
| --- | --- |

iii)

Krisberedskapsövningar.

| c) | Kapacitetsuppbyggnad, särskilt enligt följande:






  i) | Genom
  utbyte,
  överföring, anpassning och spridning av bästa praxis med mervärde som fastställts på unionsnivå mellan medlemsstaterna. [Ändr. 140] |
| --- | --- | --- |

c)

Kapacitetsuppbyggnad, särskilt enligt följande:

i)

Genom
  utbyte,
  överföring, anpassning och spridning av bästa praxis med mervärde som fastställts på unionsnivå mellan medlemsstaterna. [Ändr. 140]

| ii) | Av nätverk på EU-nivå i samband med de områden som avses i artikel 26
  , på ett kontinuerligt och hållbart sätt, så att det säkerställs att ett aktivt civilsamhälle finns närvarande på unionsnivå
  . [Ändr. 141] |
| --- | --- |

ii)

Av nätverk på EU-nivå i samband med de områden som avses i artikel 26
  , på ett kontinuerligt och hållbart sätt, så att det säkerställs att ett aktivt civilsamhälle finns närvarande på unionsnivå
  . [Ändr. 141]

| iii) | Genom stöd för utveckling, drift och underhåll av en it-infrastruktur för utbyte av uppgifter. |
| --- | --- |

iii)

Genom stöd för utveckling, drift och underhåll av en it-infrastruktur för utbyte av uppgifter.

| iv) | Av de
  regionala, subnationella och
  nationella kontaktpunkter som tillhandahåller vägledning, information och stöd i samband med genomförandet av programmet. [Ändr. 142] |
| --- | --- |

iv)

Av de
  regionala, subnationella och
  nationella kontaktpunkter som tillhandahåller vägledning, information och stöd i samband med genomförandet av programmet. [Ändr. 142]

| v) | Av berörda parter när det gäller transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

v)

Av berörda parter när det gäller transnationellt samarbete.

| vi) | Genom bistånd i samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

vi)

Genom bistånd i samarbete med tredjeländer.

| vii) | Genom tillhandahållande av varor och tjänster i samband med en hälsokris. |
| --- | --- |

vii)

Genom tillhandahållande av varor och tjänster i samband med en hälsokris.

| d) | Kommunikations- och spridningsverksamhet, särskilt följande:






  i) | Ömsesidigt lärande genom utbyte av bästa praxis, innovativa strategier, resultat av analytisk verksamhet, inbördes utvärdering och riktmärkning. |
| --- | --- | --- |

d)

Kommunikations- och spridningsverksamhet, särskilt följande:

i)

Ömsesidigt lärande genom utbyte av bästa praxis, innovativa strategier, resultat av analytisk verksamhet, inbördes utvärdering och riktmärkning.

| ii) | Vägledningar, rapporter, informationsmaterial och mediebevakning av initiativ som rör de områden som avses i artikel 26. |
| --- | --- |

ii)

Vägledningar, rapporter, informationsmaterial och mediebevakning av initiativ som rör de områden som avses i artikel 26.

| iii) | Informationssystem för spridning av evidens som avser de områden som fastställs i artikel 26. |
| --- | --- |

iii)

Informationssystem för spridning av evidens som avser de områden som fastställs i artikel 26.

| iv) | Evenemang och förberedande åtgärder samt konferenser och seminarier som anordnas inom ramen för rådsordförandeskapen. |
| --- | --- |

iv)

Evenemang och förberedande åtgärder samt konferenser och seminarier som anordnas inom ramen för rådsordförandeskapen.

3.   De åtgärder som avses i andra stycket ska endast vara stödberättigande i den mån de bidrar till att skapa stordriftsfördelar och till att förbättra krisberedskapen och utbyggnaden av fastställd bästa praxis med ett högt mervärde eller syftar till att säkerställa att unionens regler inom de områden som avses i artikel 26.3 genomförs, tillämpas, utvärderas och ses över vid behov.

Artikel 28

Stödberättigande enheter och kostnader

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande enheter tillämpas:

| a) | Rättsliga enheter etablerade i något av följande länder:






  i) | En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den. |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter etablerade i något av följande länder:

i)

En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den.

| ii) | Ett associerat land. |
| --- | --- |

ii)

Ett associerat land.

| iii) | Ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

iii)

Ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 3 och 4.

| b) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation. |
| --- | --- |

b)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation.

2.   Fysiska personer är inte berättigade till stöd.

3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat land får i undantagsfall delta när det är nödvändigt för att nå målen för en viss åtgärd.

4.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat land bör i princip bära kostnaderna för sitt deltagande.

5.   Under en kris som orsakats av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa, såsom fastställs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (28), får kostnader som uppstår i icke-associerade länder i undantagsfall anses vara stödberättigande om de är vederbörligen motiverade för att motverka riskspridningen när det gäller skyddet av EU-medborgarnas hälsa.

Artikel 29

Styrning

Kommissionen ska samråda med medlemsstaternas hälsomyndigheter i styrgruppen för hälsofrämjande, förebyggande och hantering av icke-smittsamma sjukdomar eller i kommissionens andra berörda expertgrupper eller liknande organ
  , såsom yrkessammanslutningar på hälso- och sjukvårdsområdet,
  om den arbetsplan

  de årliga arbetsplaner
  som fastställts för delen för hälsa, och om sina prioriteringar och strategiska riktlinjer, och dess genomförande, även om hälsoperspektivet i annan politik och andra stödsystem, och därmed öka deras övergripande samordning och mervärde.
  Starkt politiskt ledarskap och en lämplig ledningsstruktur ägnad åt hälsa kommer att säkerställa att skydd och främjande av hälsa garanteras i alla kommissionens portföljer, i enlighet med artikel 168.1 i EUF-fördraget. [Ändr. 143]

Artikel 29a

Styrgrupp för hälsofrågor

1.
     
  Kommissionen ska inrätta en styrgrupp för hälsofrågor (nedan kallad styrgruppen) för att genomföra åtgärderna i hälsodelen.

2.
     
  Styrgruppen ska fokusera på att skapa synergier mellan hälsodelen och andra program där en hälsodimension är integrerad, genom samordning och samarbete, samtidigt som patienternas och samhällets deltagande främjas, och ge vetenskapliga råd och rekommendationer. Detta ska ge värdeinriktade hälsoåtgärder, hållbarhet och bättre lösningar på hälsoområdet, främja tillgången och minska ojämlikheten i fråga om hälsa.

3.
     
  Styrgruppen ska tillhandahålla en heltäckande strategi och styrning i utvecklingen av arbetsprogrammen i hälsodelen.

4.
     
  Styrgruppen ska vara en oberoende intressentgrupp sammansatt av aktörer från relevanta sektorer inom folkhälsa, friskvård och socialt skydd, med deltagande av representanter för regioner och lokala hälsomyndigheter, patientföreträdare och medborgare.

5.
     
  Styrgruppen ska vara sammansatt av 15–20 personer på hög nivå med bakgrund inom de olika områden och verksamheter som avses i punkt 4. Styrgruppens medlemmar ska utses av kommissionen efter en öppen inbjudan att anmäla nomineringar, anmäla intresse eller bådadera.

6.
     
  Styrgruppens ordförande ska utses av kommissionen bland styrgruppens medlemmar.

7.
     
  Styrgruppen ska

| a) | bidra till årliga arbetsplaner för hälsodelen efter ett förslag från kommissionen, |
| --- | --- |

a)

bidra till årliga arbetsplaner för hälsodelen efter ett förslag från kommissionen,

| b) | utarbeta en modell för att styra samordningen och samarbetet mellan hälsodelen och andra program där en hälsodimension är integrerad. |
| --- | --- |

b)

utarbeta en modell för att styra samordningen och samarbetet mellan hälsodelen och andra program där en hälsodimension är integrerad.

Modellen ska underlätta synliggörande och samordning av alla befintliga finansieringsmekanismer med relevans för hälsofrågor och hjälpa till att styra samordningen och samarbetet. [Ändr. 144]

Artikel 29b

Internationellt samarbete

Kommissionen ska utveckla samarbete med relevanta internationella organisationer, såsom Förenta nationerna och dess fackorgan, i synnerhet Världshälsoorganisationen (WHO), samt med Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), för att genomföra hälsodelen, så att åtgärder på unionsnivå och internationell nivå kan bli så ändamålsenliga och effektiva som möjligt. [Ändr. 145]

Kapitel III

Gemensamma regler för delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa

Artikel 30

Deltagande av de tredjeländer som är associerade till delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa

1.   Delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa ska vara öppna för följande associerade länder:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar dess deltagande i programdelen, under förutsättning att avtalet






  i) | säkerställer en rimlig balans mellan bidraget från det tredjeland som deltar i unionens program och de fördelar som landet får genom respektive program, |
| --- | --- | --- |

c)

Tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar dess deltagande i programdelen, under förutsättning att avtalet

i)

säkerställer en rimlig balans mellan bidraget från det tredjeland som deltar i unionens program och de fördelar som landet får genom respektive program,

| ii) | fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av finansiella bidrag till enskilda program eller programdelar och deras administrativa kostnader, varvid dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen, |
| --- | --- |

ii)

fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av finansiella bidrag till enskilda program eller programdelar och deras administrativa kostnader, varvid dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen,

| iii) | inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programdelen, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programdelen,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

2.   Dessutom ska delen för hälsa också vara öppen för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder.

Artikel 31

Former av EU-finansiering och metoder för genomförande

1.   Delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser, upphandling
  , stöd
  och frivilliga bidrag till internationella organisationer i vilka unionen är medlem eller i vars verksamhet unionen deltar. [Ändr. 146]

2.   Delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa ska genomföras direkt såsom föreskrivs i budgetförordningen eller indirekt med organ som avses i artikel [61.1 c] i budgetförordningen.

När bidrag beviljas får den utvärderingskommitté som avses i artikel [150] i budgetförordningen bestå av externa experter.

3.   Blandfinansieringsinsatser inom ramen för programdelen för sysselsättning och social innovation ska genomföras i enlighet med [InvestEU-förordningen] och avdelning X i budgetförordningen.

4.   Inom ramen för delen för hälsa får direkta bidrag beviljas utan någon ansökningsomgång för finansiering av åtgärder som har ett påtagligt mervärde för unionen och som samfinansieras av de behöriga myndigheter som ansvarar för hälso- och sjukvård i medlemsstaterna eller i de tredjeländer som är associerade till programmet, eller av organ inom den offentliga sektorn och icke-statliga organisationer som agerar enskilt eller som ett nätverk på uppdrag av dessa behöriga myndigheter.

5.   Inom ramen för delen för hälsa får direkta bidrag beviljas utan någon ansökningsomgång till europeiska referensnätverk som godkänts som nätverk av medlemsstaternas styrelse för europeiska referensnätverk efter det godkännandeförfarande som fastställs i kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU om fastställande av kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk.

Artikel 32

Arbetsprogram och samordning

Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 38 för att komplettera
  delen för sysselsättning och social innovation och delen för hälsa ska genomföras med hjälp av

  genom att inrätta
  sådana arbetsprogram som avses i artikel [108] i budgetförordningen. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammen

  dessa arbetsprogram
  . [Ändr. 147]

Kommissionen ska främja synergieffekter och säkerställa ändamålsenlig samordning mellan delen för hälsa i ESF+ och reformstödprogrammet, inbegripet reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd.

Artikel 33

Övervakning och rapportering

1.   Indikatorer för att övervaka genomförandet av delarna och framstegen när det gäller att nå de särskilda mål som anges i artikel 4 och de operativa mål som anges i artiklarna 23 och 26 ska fastställas.

2.   Rapporteringssystemet ska säkerställa att uppgifter om övervakningen av genomförandet av programdelarna och resultat samlas in ändamålsenligt, resurseffektivt och i rätt tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och, i förekommande fall, medlemsstaterna.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38 med avseende på att komplettera eller ändra de indikatorer som anges i bilaga

  bilagorna II b och
  III om det anses nödvändigt för att säkerställa en effektiv bedömning av framstegen i genomförandet av delarna.

3a.
     
  I syfte att utföra en regelbunden övervakning av delarna, och för att göra de eventuella anpassningar som krävs för delarnas politiska och finansieringsrelaterade prioriteringar, ska kommissionen utarbeta en inledande kvalitativ och kvantitativ övervakningsrapport som omfattar det första året, följd av tre rapporter som omfattar följande tvåårsperioder, och överlämna dessa rapporter till Europaparlamentet och rådet. Dessa rapporter ska även överlämnas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén för kännedom. Rapporterna ska inkludera delarnas resultat samt ange i vilken omfattning principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män och jämställdhetsintegrering har tillämpats och hur diskrimineringsfrågor, inbegripet tillgänglighetsfrågor, har beaktats i verksamheten. Rapporterna ska göras tillgängliga för allmänheten i syfte att öka insynen i delarna. [Ändr. 148]

Artikel 34

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut enligt ett internationellt avtal ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att utföra de utredningar, däribland kontroller på plats och inspektioner, som föreskrivs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

Artikel 35

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska göras i tillräckligt god till

  tid
  för att kunna beaktas i beslutsprocessen.

2.   
  Senast den 31 december 2024 ska kommissionen genomföra
  en halvtidsutvärdering av delarna får göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av dem, dock senast fyra år efter det att delarna började genomföras

  för att

| a) | mäta, på kvalitativ och kvantitativ basis, framsteg som gjorts med att uppfylla målen för delen, |
| --- | --- |

a)

mäta, på kvalitativ och kvantitativ basis, framsteg som gjorts med att uppfylla målen för delen,

| b) | hantera de sociala förhållandena inom unionen samt eventuella viktiga förändringar som införts genom unionslagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

hantera de sociala förhållandena inom unionen samt eventuella viktiga förändringar som införts genom unionslagstiftningen,

| c) | avgöra huruvida resurserna för delarna har använts effektivt och bedöma EU-mervärdet av detta. |
| --- | --- |

c)

avgöra huruvida resurserna för delarna har använts effektivt och bedöma EU-mervärdet av detta.

Resultaten från halvtidsutvärderingen ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet
  . [Ändr. 149]

3.   Vid slutet av genomförandeperioden, dock senast fyra år efter slutet av den period som anges i artikel 5, ska en slututvärdering av delarna genomföras av kommissionen.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 36

Revision

Revisioner av unionens medel som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra än dem som görs på uppdrag av unionens institutioner eller organ, ska ligga till grund för den övergripande försäkran i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen.

Artikel 37

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa och deras åtgärder och resultat. Medel som tilldelats delarna för sysselsättning och social innovation samt för hälsa ska också bidra till kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artiklarna 4, 23 och 26. [Ändr. 150]

Del IV – Slutbestämmelser

Artikel 38

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel

  artiklarna
  15.6, artikel 21.5
  , 32
  och artikel 33.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel

  artiklarna
  15.6, artikel 21.5
  , 32
  och artikel 33.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel

  artiklarna
  15.6, artikel 21.5
  , 32
  och artikel 33.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 151]

Artikel 39

Allmänt stöd från ESF+-programdelen inom ramen för delad förvaltning

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som avses i artikel [109.1] i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser].

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 40

Kommitté i enlighet med artikel 163 i EUF-fördraget

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 163 i EUF-fördraget (nedan kallad ESF+-kommittén).

2.   Varje medlemsstat ska utse en företrädare för regeringen, en företrädare för arbetstagarorganisationerna, en företrädare för arbetsgivarorganisationerna
  , en företrädare för det civila samhället, en företrädare för jämställdhetsorgan eller andra oberoende människorättsinstitutioner i enlighet med artikel 6.1 c i förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser]
  och en suppleant för varje ledamot för en tid av högst sju år. Om en ledamot är frånvarande ska suppleanten automatiskt ha rätt att delta i överläggningarna.

3.   ESF+-kommittén ska ha en företrädare från var och en av de organisationer som företräder arbetstagarorganisationer och, arbetsgivarorganisationer
  och civilsamhällets organisationer
  på unionsnivå.

3a.
     
  ESF+-kommittén får bjuda in företrädare för Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden.

3b.
     
  En jämn könsfördelning och en lämplig representation av minoriteter och andra utestängda grupper inom ESF+-kommittén ska säkras.

4.   ESF+-kommittén ska höras om den planerade användningen av tekniskt stöd, om det ges stöd från ESF+ inom ramen för delad förvaltning, och andra frågor som påverkar genomförandet av strategier på unionsnivå, och som berör ESF+.

5.   ESF+-kommittén får avge yttranden i

| a) | frågor som rör ESF+-bidraget till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet landsspecifika rekommendationer och prioriteringar med anknytning till planeringsterminen (nationella reformprogram osv.), |
| --- | --- |

a)

frågor som rör ESF+-bidraget till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet landsspecifika rekommendationer och prioriteringar med anknytning till planeringsterminen (nationella reformprogram osv.),

| b) | frågor om förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] som är relevanta för ESF+, |
| --- | --- |

b)

frågor om förordning (EU) .../... [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser] som är relevanta för ESF+,

| c) | andra frågor som rör ESF+ och som kommissionen hänskjutit till kommittén än dem som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

c)

andra frågor som rör ESF+ och som kommissionen hänskjutit till kommittén än dem som avses i punkt 4.

Yttrandena från ESF+-kommittén ska antas med en absolut majoritet av de avlagda giltiga rösterna, och yttrandena ska delges Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén för kännedom. Kommissionen ska informera ESF+-kommittén
  skriftligen
  om hur den har beaktat dess yttranden.

6.   ESF+-kommittén får inrätta arbetsgrupper för var och en av delarna i ESF+. [Ändr. 152]

Artikel 41

Övergångsbestämmelser för ESF+ inom ramen för delad förvaltning

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 (29), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 (30) eller en akt som antas i enlighet med dessa ska fortsätta att gälla för program och insatser som stöds av Europeiska socialfonden och Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt under programperioden 2014–2020.

Artikel 42

Övergångsbestämmelser för delen för sysselsättning och social innovation samt delen för hälsa

1.   Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 (31) och (EU) nr 282/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

2.   Finansieringsramen för delen för sysselsättning och social innovation samt delen för hälsa får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan ESF+ och de åtgärder som antagits inom ramen för dess föregångare: Programmet för sysselsättning och social innovation och unionsprogrammet för hälsa.

3.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 5.6 [tekniskt och administrativt stöd] i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

4.   Återflöden från de finansiella instrument som inrättats genom programmet för sysselsättning och social innovation (EaSI 2014–2020) ska investeras i de finansiella instrumenten för den sociala delen av InvestEU-fonden som inrättas genom förordning (EU) .../...

Artikel 43

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 165.

1

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 84.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

4

(5)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

5

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

(6)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 328, 21.12.2018, s. 210).

6

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 328, 21.12.2018, s. 210).

(7)  

  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

7

EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

(8)  
  Kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (EUT L 307, 18.11.2008, s. 11).

8

Kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (EUT L 307, 18.11.2008, s. 11).

(9)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/sv/pdf.

9

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/sv/pdf.

(10)  
  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

10

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

(11)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

11

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(12)  COM(2016)0739.

12

(13)  
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

13

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

(14)  
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (EUT L 301, 20.11.2007, s. 3).

14

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (EUT L 301, 20.11.2007, s. 3).

(15)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett tredje program för unionens åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1350/2007/EG (EUT L 86, 21.3.2014, s. 1).

15

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett tredje program för unionens åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1350/2007/EG (EUT L 86, 21.3.2014, s. 1).

(16)  COM(2018)0051.

16

(17)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU av den 10 mars 2014 om fastställande av kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk (EUT L 147, 17.5.2014, s. 79).

17

(18)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet), (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

19

(20)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

20

(21)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

21

(22)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

23

(24)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 13.

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

26

(27)  (COM(2018)0051).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 470).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av den 11 mars 2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (EUT L 72, 12.3.2014, s. 1).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (EUT L 347, 20.12.2013, s. 238).

31

BILAGA I (1)

Gemensamma indikatorer för allmänt stöd från ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning

Alla personuppgifter ska delas upp efter kön (kvinna, man, ickebinär person). Om det inte går att få fram

  tillgång till
  resultat för en viss indikator behöver data för denna inte samlas in och rapporteras.
  Känsliga personuppgifter får undersökas anonymt.

| 1. | Gemensamma outputindikatorer som rör insatser för enskilda personer:






  1a. | Gemensamma outputindikatorer för deltagare






  — | De gemensamma outputindikatorerna för deltagare är följande:






  — | Arbetslösa, inklusive långtidsarbetslösa*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Gemensamma outputindikatorer som rör insatser för enskilda personer:

1a.

Gemensamma outputindikatorer för deltagare

—

De gemensamma outputindikatorerna för deltagare är följande:

—

Arbetslösa, inklusive långtidsarbetslösa*.

| — | Långtidsarbetslösa*. |
| --- | --- |

—

Långtidsarbetslösa*.

| — | Utanför arbetskraften*. |
| --- | --- |

—

Utanför arbetskraften*.

| — | Anställda, inklusive egenföretagare*. |
| --- | --- |

—

Anställda, inklusive egenföretagare*.

| — | Unga som varken arbetar eller studerar (NEET)*. |
| --- | --- |

—

Unga som varken arbetar eller studerar (NEET)*.

| — | Barn som är
  under 30

  18
  år*. |
| --- | --- |

—

Barn som är
  under 30

  18
  år*.

| — | Unga som är 18–29 år*, |
| --- | --- |

—

Unga som är 18–29 år*,

| — | Över 54 år*. |
| --- | --- |

—

Över 54 år*.

| — | Med högst grundskoleutbildning (ISCED 0-2)*. |
| --- | --- |

—

Med högst grundskoleutbildning (ISCED 0-2)*.

| — | Med gymnasieutbildning (ISCED 3) eller eftergymnasial utbildning (ISCED 4)*. |
| --- | --- |

—

Med gymnasieutbildning (ISCED 3) eller eftergymnasial utbildning (ISCED 4)*.

| — | Med högskoleutbildning (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- |

—

Med högskoleutbildning (ISCED 5–8)*.

Det totala antalet deltagare kommer att beräknas automatiskt på grundval av de gemensamma outputindikatorer som rör sysselsättningsstatus.

| 1b. | Andra gemensamma outputindikatorer
  Om uppgifter för dessa indikatorer inte samlas in från dataregister kan värdena för dessa indikatorer fastställas på grundval av välgrundade uppskattningar från stödmottagaren.
  Deltagarnas uppgiftslämnande ska alltid ske på frivillig basis.








  — | Deltagare med funktionsnedsättning**. |
| --- | --- | --- |

1b.

Andra gemensamma outputindikatorer

Om uppgifter för dessa indikatorer inte samlas in från dataregister kan värdena för dessa indikatorer fastställas på grundval av välgrundade uppskattningar från stödmottagaren.
  Deltagarnas uppgiftslämnande ska alltid ske på frivillig basis.

—

Deltagare med funktionsnedsättning**.

| — | Deltagare som är under 18 år*. |
| --- | --- |

—

Deltagare som är under 18 år*.

| — | Tredjelandsmedborgare*. |
| --- | --- |

—

Tredjelandsmedborgare*.

| — | Deltagare med utländsk bakgrund*. |
| --- | --- |

—

Deltagare med utländsk bakgrund*.

| — | Minoriteter (inklusive marginaliserade grupper som

  utöver befolkningsgruppen
  romer)**. |
| --- | --- |

—

Minoriteter (inklusive marginaliserade grupper som

  utöver befolkningsgruppen
  romer)**.

| — | Deltagare från befolkningsgruppen romer**. |
| --- | --- |

—

Deltagare från befolkningsgruppen romer**.

| — | Hemlösa eller utestängda från bostadsmarknaden*. |
| --- | --- |

—

Hemlösa eller utestängda från bostadsmarknaden*.

| — | Deltagare från landsbygdsområden*. |
| --- | --- |

—

Deltagare från landsbygdsområden*.

| — | Deltagare från geografiska områden där det är vanligt med fattigdom och social utestängning*. |
| --- | --- |

—

Deltagare från geografiska områden där det är vanligt med fattigdom och social utestängning*.

| — | Deltagare som flyttar från institutionsvård till anhörigvård och


  samhällsbaserad vård**. |
| --- | --- |

—

Deltagare som flyttar från institutionsvård till anhörigvård och


  samhällsbaserad vård**.

| 2. | Gemensamma outputindikatorer för enheter:






  — | Antalet offentliga förvaltningar eller offentliga tjänster på nationell, regional eller lokal nivå som får stöd. |
| --- | --- | --- |

2.

Gemensamma outputindikatorer för enheter:

—

Antalet offentliga förvaltningar eller offentliga tjänster på nationell, regional eller lokal nivå som får stöd.

| — | Antalet mikroföretag, små och medelstora företag (inbegripet kooperativa företag och sociala företag) som får stöd. |
| --- | --- |

—

Antalet mikroföretag, små och medelstora företag (inbegripet kooperativa företag och sociala företag) som får stöd.

| 3. | Gemensamma omedelbara resultatindikatorer för deltagare:






  — | Deltagare som söker arbete efter avslutad åtgärd*. |
| --- | --- | --- |

3.

Gemensamma omedelbara resultatindikatorer för deltagare:

—

Deltagare som söker arbete efter avslutad åtgärd*.

| — | Deltagare i utbildning efter avslutad åtgärd*. |
| --- | --- |

—

Deltagare i utbildning efter avslutad åtgärd*.

| — | Deltagare som erhåller en kvalifikation efter avslutad åtgärd*. |
| --- | --- |

—

Deltagare som erhåller en kvalifikation efter avslutad åtgärd*.

| — | Deltagare i sysselsättning, inklusive egenföretagande, efter avslutad åtgärd*. |
| --- | --- |

—

Deltagare i sysselsättning, inklusive egenföretagande, efter avslutad åtgärd*.

| 4. | Gemensamma långsiktigare resultatindikatorer för deltagare:






  — | Deltagare i sysselsättning, inklusive egenföretagande, sex
  och tolv
  månader efter avslutad åtgärd*. |
| --- | --- | --- |

4.

Gemensamma långsiktigare resultatindikatorer för deltagare:

—

Deltagare i sysselsättning, inklusive egenföretagande, sex
  och tolv
  månader efter avslutad åtgärd*.

| — | Deltagare med förbättrad arbetsmarknadssituation sex
  och tolv
  månader efter avslutad åtgärd*. |
| --- | --- |

—

Deltagare med förbättrad arbetsmarknadssituation sex
  och tolv
  månader efter avslutad åtgärd*.

Dessa uppgifter ska minst samlas in från ett representativt urval deltagare inom varje särskilt mål. Urvalets interna validitet ska säkerställas på ett sådant sätt att uppgifterna kan generaliseras för varje särskilt mål. [Ändr. 153]

---

(1)  Uppgifter som lämnas för indikatorer markerade med * är personuppgifter enligt artikel 4.1 i förordning (EU) 2016/679. Uppgifter som lämnas för indikatorer markerade med ** är en särskild uppgiftskategori enligt artikel 9 i förordning (EU) 2016/679.

BILAGA II

Gemensamma indikatorer för ESF+-stöd för att motverka materiell fattigdom

1.   Outputindikatorer

| a) | Sammanlagt värde på utdelade livsmedel och varor.






  i) | Sammanlagt värde på livsmedelsbiståndet.






  ia) | Sammanlagt värde på livsmedel till barn. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Sammanlagt värde på utdelade livsmedel och varor.

i)

Sammanlagt värde på livsmedelsbiståndet.

ia)

Sammanlagt värde på livsmedel till barn.

| ib) | Sammanlagt värde på livsmedel till hemlösa personer. |
| --- | --- |

ib)

Sammanlagt värde på livsmedel till hemlösa personer.

| ic) | Sammanlagt värde på livsmedel till andra målgrupper. |
| --- | --- |

ic)

Sammanlagt värde på livsmedel till andra målgrupper.

| ii) | Sammanlagt värde på utdelade varor.






  iia) | Sammanlagt värde på varor till barn. |
| --- | --- | --- |

ii)

Sammanlagt värde på utdelade varor.

iia)

Sammanlagt värde på varor till barn.

| iib) | Sammanlagt värde på varor till hemlösa personer. |
| --- | --- |

iib)

Sammanlagt värde på varor till hemlösa personer.

| iic) | Sammanlagt värde på varor till andra målgruppe. |
| --- | --- |

iic)

Sammanlagt värde på varor till andra målgruppe.

| b) | Den sammanlagda mängden utdelat livsmedelsbistånd (i ton),
  varav (1):






  a) | andel (%) livsmedel för vilka endast transport, distribution och lagring har betalats av programmet, |
| --- | --- | --- |

b)

Den sammanlagda mängden utdelat livsmedelsbistånd (i ton),

varav (1):

a)

andel (%) livsmedel för vilka endast transport, distribution och lagring har betalats av programmet,

| b) | del (%) av livsmedelsprodukter som medfinansierats av ESF+ av den totala mängden livsmedel som delats ut till stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

del (%) av livsmedelsprodukter som medfinansierats av ESF+ av den totala mängden livsmedel som delats ut till stödmottagare.

2.   Gemensamma resultatindikatorer (2)

Antal slutmottagare som får livsmedelsbistånd

| — | Antal barn under 18 år. |
| --- | --- |

—

Antal barn under 18 år.

| — | Antal unga i åldern 18–29 år. |
| --- | --- |

—

Antal unga i åldern 18–29 år.

| — | Antal slutmottagare över 54 år. |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare över 54 år.

| — | Antal slutmottagare med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare med funktionsnedsättning.

| — | Antal tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

—

Antal tredjelandsmedborgare.

| — | Antal slutmottagare med utländsk bakgrund och antal slutmottagare som tillhör en minoritet (inklusive marginaliserade grupper som

  utöver personer från befolkningsgruppen
  romer). |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare med utländsk bakgrund och antal slutmottagare som tillhör en minoritet (inklusive marginaliserade grupper som

  utöver personer från befolkningsgruppen
  romer).

| — | Deltagare från befolkningsgruppen romer. |
| --- | --- |

—

Deltagare från befolkningsgruppen romer.

| — | Antal slutmottagare som är hemlösa eller utestängda från bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare som är hemlösa eller utestängda från bostadsmarknaden.

Antal slutmottagare som får materiellt bistånd

| — | Antal barn under 18 år. |
| --- | --- |

—

Antal barn under 18 år.

| — | Antal unga i åldern 18–29 år. |
| --- | --- |

—

Antal unga i åldern 18–29 år.

| — | Antal slutmottagare över 54 år. |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare över 54 år.

| — | Antal slutmottagare med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare med funktionsnedsättning.

| — | Antal tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

—

Antal tredjelandsmedborgare.

| — | Antal slutmottagare med utländsk bakgrund och antal slutmottagare som tillhör en minoritet (inklusive marginaliserade grupper som

  utöver personer från befolkningsgruppen
  romer). |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare med utländsk bakgrund och antal slutmottagare som tillhör en minoritet (inklusive marginaliserade grupper som

  utöver personer från befolkningsgruppen
  romer).

| — | Deltagare från befolkningsgruppen romer. |
| --- | --- |

—

Deltagare från befolkningsgruppen romer.

| — | Antal slutmottagare som är hemlösa eller utestängda från bostadsmarknaden. [Ändr. 154] |
| --- | --- |

—

Antal slutmottagare som är hemlösa eller utestängda från bostadsmarknaden. [Ändr. 154]

---

(1)  Värdena för dessa indikatorer ska fastställas på grundval av välgrundade uppskattningar från stödmottagarna.

(2)  Se ovan.

BILAGA IIa

Gemensamma indikatorer för ESF+-stöd för att främja social inkludering av de sämst ställda

Outputindikatorer

| 1. | Totalt antal personer som får stöd för social inkludering.




  Varav:










  a) | antal barn i åldersgruppen 0–15 år, |
| --- | --- | --- |

1.

Varav:

a)

antal barn i åldersgruppen 0–15 år,

| b) | antal personer i åldersgruppen 65 år och äldre, |
| --- | --- |

b)

antal personer i åldersgruppen 65 år och äldre,

| c) | antal kvinnor, |
| --- | --- |

c)

antal kvinnor,

| d) | antal personer med utländsk bakgrund och personer som tillhör en minoritet (utöver personer från befolkningsgruppen romer), |
| --- | --- |

d)

antal personer med utländsk bakgrund och personer som tillhör en minoritet (utöver personer från befolkningsgruppen romer),

| e) | deltagare från befolkningsgruppen romer, |
| --- | --- |

e)

deltagare från befolkningsgruppen romer,

| f) | antal hemlösa.

  [Ändr. 155] |
| --- | --- |

f)

antal hemlösa.

  [Ändr. 155]

BILAGA IIb

Indikatorer för delen för sysselsättning och social innovation

| 1. | Grad av redovisad ökad förståelse för EU:s politik och lagstiftning.










  1. | Antal analytiska åtgärder. |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Antal analytiska åtgärder.

| 2. | Antal åtgärder som avser ömsesidigt lärande, medvetandehöjande och spridning. |
| --- | --- |

2.

Antal åtgärder som avser ömsesidigt lärande, medvetandehöjande och spridning.

| 3. | Stöd till centrala aktörer. |
| --- | --- |

3.

Stöd till centrala aktörer.

| 2. | Nivå på aktivt samarbete och partnerskap mellan unionens, medlemsstaternas och de associerade ländernas offentliga institutioner.










  1. | Antal analytiska åtgärder. |
| --- | --- | --- |

2.

1.

Antal analytiska åtgärder.

| 2. | Antal åtgärder som avser ömsesidigt lärande, medvetandehöjande och spridning. |
| --- | --- |

2.

Antal åtgärder som avser ömsesidigt lärande, medvetandehöjande och spridning.

| 3. | Stöd till centrala aktörer. |
| --- | --- |

3.

Stöd till centrala aktörer.

| 3. | Redovisad användning av socialpolitiska innovationer i genomförandet av landsspecifika socialpolitiska rekommendationer och resultaten av socialpolitiska experiment för att utforma politiken.










  1. | Antal analytiska åtgärder. |
| --- | --- | --- |

3.

1.

Antal analytiska åtgärder.

| 2. | Antal åtgärder som avser ömsesidigt lärande, medvetandehöjande och spridning. |
| --- | --- |

2.

Antal åtgärder som avser ömsesidigt lärande, medvetandehöjande och spridning.

| 3. | Stöd till centrala aktörer. |
| --- | --- |

3.

Stöd till centrala aktörer.

| 4. | Antal besök på Eures-plattformen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antal praktikplatser för unga som förverkligats eller fått stöd inom den förberedande åtgärden ”Ditt första Eures-jobb” och inom ramen för riktade program för rörlighet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Antal enskilda personliga kontakter med Eures-rådgivare för arbetssökande, personer som byter arbete och arbetsgivare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antal företag som bildats eller slagits samman och som fått stöd från unionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Andel arbetslösa eller missgynnade stödmottagare som har startat eller vidareutvecklat ett företag med hjälp av mikrofinansiering från unionen.

  [Ändr. 156] |
| --- | --- |

8.

BILAGA III

Indikatorer för hälsodelen

Integrerat arbete inom hälsoområdet och användning av programmets resultat i nationell hälso- och sjukvårdspolitik

| 1. | Antal patienter som får stöd av europeiska referensnätverk. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antal gemensamma kliniska granskningar av medicinsk teknik

  förmånstagare (yrkesverksamma, medborgare, patienter) som påverkas av programmets resultat
  . [Ändr. 157] |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antal exempel på bästa metoder som överförts

  gemensamma kliniska granskningar av medicinsk teknik
  . [Ändr. 158] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Användningsgraden av programmets resultat i nationell hälso- och sjukvårdspolitik, uppmätt med hjälp av undersökningar ”före” och ”efter”.

  Antal exempel på bästa metoder som överförts. [Ändr. 159] |
| --- | --- |

4.

| 4a. | Användningsgraden av programmets resultat inom politik eller verktyg för regional och nationell hälso- och sjukvård, uppmätt med validerade metoder. [Ändr. 160] |
| --- | --- |

4a.

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/215 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/215

---

P8_TA(2019)0351

Datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2021/C 116/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0341), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0341),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0215/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0215/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 18 december 2018 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för ekonomi och valutafrågor i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 18 december 2018 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för ekonomi och valutafrågor i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 februari 2019 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 februari 2019 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0010/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0010/2019), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 108.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0187

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2020/263.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/217 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/217

---

P8_TA(2019)0352

Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning) (COM(2018)0234 – C8-0169/2018 – 2018/0111(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2021/C 116/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0234), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0234),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0169/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0169/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 14 juni 2018 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 14 juni 2018 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0438/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0438/2018), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 238.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0111

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/1024.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/219 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/219

---

P8_TA(2019)0353

Flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 1967/2006 och (EU) 2017/2107 (COM(2018)0229 – C8-0162/2018 – 2018/0109(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0229),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0162/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0162/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0389/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0389/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 174.

---

P8_TC1-COD(2018)0109

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om en flerårig återhämtningsplan för medelhavssvärdfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2107

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/1154.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/221 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/221

---

P8_TA(2019)0354

Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om upphävande av direktiv 2005/45/EG (COM(2018)0315 – C8-0205/2018 – 2018/0162(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0315)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0315)),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0205/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0205/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den12 december 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den12 december 2018 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 februari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0007/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0007/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 125.

---

P8_TC1-COD(2018)0162

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om upphävande av direktiv 2005/45/EG om ömsesidigt erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/1159.)

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/223 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/223

---

P8_TA(2019)0355

Justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller en justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 (COM(2018)0614 – C8-0396/2018 – 2018/0322(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0614),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0396/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 januari 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 januari 2019 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0181/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0181/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 45.

---

P8_TC1-COD(2018)0322

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller en justering av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 177,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (3) fastställs de allmänna och gemensamma bestämmelserna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (3) fastställs de allmänna och gemensamma bestämmelserna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| (2) | Mycket tyder på att den årliga förfinansieringen är fastställd på en påfallande hög nivå i förhållande till de krav på sund ekonomisk förvaltning som följer av genomförandet av de operativa programmen; detta gäller framför allt budgetåren 2021–2023. |
| --- | --- |

(2)

Mycket tyder på att den årliga förfinansieringen är fastställd på en påfallande hög nivå i förhållande till de krav på sund ekonomisk förvaltning som följer av genomförandet av de operativa programmen; detta gäller framför allt budgetåren 2021–2023.

| (3) | För att minska trycket på betalningsbemyndigandena i unionens budget för budgetåren 2021–2023 och för att förbättra förutsägbarheten i betalningsbehoven och på så sätt bidra till en mer öppen budgetplanering och en mer ordnad betalningsprofil, bör den årliga förfinansieringsnivån för dessa år minska. |
| --- | --- |

(3)

För att minska trycket på betalningsbemyndigandena i unionens budget för budgetåren 2021–2023 och för att förbättra förutsägbarheten i betalningsbehoven och på så sätt bidra till en mer öppen budgetplanering och en mer ordnad betalningsprofil, bör den årliga förfinansieringsnivån för dessa år minska.

| (4) | Förordning (EU) nr 1303/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 1303/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 134.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska ändras på följande sätt:

| a) | Den femte strecksatsen ska ersättas med följande:






  ”— | 2020: 3 %” |
| --- | --- | --- |

a)

Den femte strecksatsen ska ersättas med följande:

”—

2020: 3 %”

| b) | Följande strecksats ska läggas till:






  ”— | 2021–2023: 1 %.
  2 %
  .”[Ändr. 1] |
| --- | --- | --- |

b)

Följande strecksats ska läggas till:

”—

2021–2023: 1 %.
  2 %
  .”[Ändr. 1]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 45.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

---

| 31.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/226 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/226

---

P8_TA(2019)0356

Tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 116/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0571),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0326/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren, den tjeckiska senaten, det grekiska parlamentet, det spanska parlamentet, den franska senaten och det portugisiska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren, den tjeckiska senaten, det grekiska parlamentet, det spanska parlamentet, den franska senaten och det portugisiska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0356/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0356/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Denna ståndpunkt motsvarar de ändringsförslag som antogs den 29 november 2018 (Antagna texter; P8_TA(2018)0472).

---

P8_TC1-COD(2017)0245

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 april 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 e,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (-1) | Området med fri rörlighet för personer över de inre gränserna är en av unionens största landvinningar. Att detta område, som bygger på förtroende och solidaritet, fungerar som det ska och förstärks bör vara ett gemensamt mål för unionen och de medlemsstater som har kommit överens om att delta i det. Det är också nödvändigt att gemensamt bemöta situationer som allvarligt påverkar den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i detta område, eller delar av det, genom att ge möjlighet till ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna under exceptionella omständigheter och som en sista utväg, samtidigt som samarbetet mellan de berörda medlemsstaterna stärks. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Området med fri rörlighet för personer över de inre gränserna är en av unionens största landvinningar. Att detta område, som bygger på förtroende och solidaritet, fungerar som det ska och förstärks bör vara ett gemensamt mål för unionen och de medlemsstater som har kommit överens om att delta i det. Det är också nödvändigt att gemensamt bemöta situationer som allvarligt påverkar den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i detta område, eller delar av det, genom att ge möjlighet till ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna under exceptionella omständigheter och som en sista utväg, samtidigt som samarbetet mellan de berörda medlemsstaterna stärks. [Ändr. 1]

| (1) | Återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna bör förbli en exceptionell åtgärd inom ett område med fri rörlighet för personer. Beslut om att återinföra

  Eftersom den fria rörligheten för personer påverkas av ett tillfälligt återinförande av
  inre gränskontroll bör fattas

  detta återinföras
  endast som en sista utväg, för en begränsad tidsperiod och i den mån kontrollerna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de konstaterade allvarliga hoten mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten.
  Alla sådana åtgärder bör dras tillbaka så snart som de bakomliggande skälen för åtgärden inte längre föreligger. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna bör förbli en exceptionell åtgärd inom ett område med fri rörlighet för personer. Beslut om att återinföra

  Eftersom den fria rörligheten för personer påverkas av ett tillfälligt återinförande av
  inre gränskontroll bör fattas

  detta återinföras
  endast som en sista utväg, för en begränsad tidsperiod och i den mån kontrollerna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de konstaterade allvarliga hoten mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten.
  Alla sådana åtgärder bör dras tillbaka så snart som de bakomliggande skälen för åtgärden inte längre föreligger. [Ändr. 2]

| (1a) | Migration och det faktum att ett stort antal tredjelandsmedborgare passerar de yttre gränserna bör inte i sig betraktas som ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(1a)

Migration och det faktum att ett stort antal tredjelandsmedborgare passerar de yttre gränserna bör inte i sig betraktas som ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. [Ändr. 3]

| (2) | De konstaterade allvarliga hoten kan hanteras genom olika åtgärder, beroende på deras art och omfattning. Medlemsstaterna

  Även om det fortfarande står klart att polisiära befogenheter skiljer sig från gränskontroll i fråga om art och syfte
  förfogar även

  medlemsstaterna
  över
  dessa
  polisiära befogenheter,
  enligt vad
  som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2) och de kan, på vissa villkor, användas i gränsområden. Kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet (3) ger medlemsstaterna riktlinjer i denna fråga. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(2)

De konstaterade allvarliga hoten kan hanteras genom olika åtgärder, beroende på deras art och omfattning. Medlemsstaterna

  Även om det fortfarande står klart att polisiära befogenheter skiljer sig från gränskontroll i fråga om art och syfte
  förfogar även

  medlemsstaterna
  över
  dessa
  polisiära befogenheter,
  enligt vad
  som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2) och de kan, på vissa villkor, användas i gränsområden. Kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet (3) ger medlemsstaterna riktlinjer i denna fråga. [Ändr. 4]

| (2a) | Innan ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna tillgrips bör medlemsstaterna ge företräde åt alternativa åtgärder. I synnerhet bör den berörda medlemsstaten, när det är nödvändigt och motiverat, överväga att använda sig av poliskontroller på ett effektivare sätt eller intensifiera dessa inom sitt territorium, inbegripet i gränsområden och på större transportvägar, på grundval av en riskbedömning, samtidigt som det säkerställs att dessa poliskontroller inte syftar till gränskontroll. Modern teknik är avgörande för att bemöta hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Medlemsstaterna bör bedöma om situationen kan hanteras lämpligt genom ett förstärkt gränsöverskridande samarbete, såväl ur ett operativt perspektiv som i fråga om informationsutbyte mellan polis och underrättelsetjänst. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(2a)

Innan ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna tillgrips bör medlemsstaterna ge företräde åt alternativa åtgärder. I synnerhet bör den berörda medlemsstaten, när det är nödvändigt och motiverat, överväga att använda sig av poliskontroller på ett effektivare sätt eller intensifiera dessa inom sitt territorium, inbegripet i gränsområden och på större transportvägar, på grundval av en riskbedömning, samtidigt som det säkerställs att dessa poliskontroller inte syftar till gränskontroll. Modern teknik är avgörande för att bemöta hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Medlemsstaterna bör bedöma om situationen kan hanteras lämpligt genom ett förstärkt gränsöverskridande samarbete, såväl ur ett operativt perspektiv som i fråga om informationsutbyte mellan polis och underrättelsetjänst. [Ändr. 5]

| (3) | I enlighet med bestämmelserna i avdelning III kapitel II i kodexen om Schengengränserna kan inre gränskontroll tillfälligt återinföras som en sista utväg i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en begränsad tidsperiod på upp till sex månader vid förutsägbara händelser (artikel 25) och under en begränsad tidsperiod på upp till två månader i fall som kräver omedelbara åtgärder (artikel 28). Dessa tidsbegränsningar har visat sig vara tillräckliga för att hantera allvarliga hot som är relaterade till de vanligaste förutsägbara händelserna som internationella idrottsevenemang eller politiska evenemang på hög nivå. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med bestämmelserna i avdelning III kapitel II i kodexen om Schengengränserna kan inre gränskontroll tillfälligt återinföras som en sista utväg i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en begränsad tidsperiod på upp till sex månader vid förutsägbara händelser (artikel 25) och under en begränsad tidsperiod på upp till två månader i fall som kräver omedelbara åtgärder (artikel 28). Dessa tidsbegränsningar har visat sig vara tillräckliga för att hantera allvarliga hot som är relaterade till de vanligaste förutsägbara händelserna som internationella idrottsevenemang eller politiska evenemang på hög nivå.

| (4) | Det

  Erfarenheten
  har dock visat sig att
  det sällan finns ett behov
  att
  återinföra gränskontroll vid de inre gränserna för perioder längre än två månader. Endast under exceptionella omständigheter kan
  vissa allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten kan kvarstå mycket längre än dessa

  de längsta
  perioder, t.ex. gränsöverskridande terroristhot eller särskilda fall av irreguljära migranters sekundära förflyttningar inom unionen vilka motiverar återinförande av gränskontroller

  på sex månader som för närvarande är tillåtna för återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  . Det är därför nödvändigt och motiverat att anpassa de tidsbegränsningar som tillämpas för

  på
  tillfälligt återinförande av gränskontroll till de nuvarande behoven samtidigt som man säkerställer att denna åtgärd inte missbrukas och förblir ett undantag som endast används
  endast
  som en sista utväg. I detta syfte bör den allmänna tidsbegränsningen enligt artikel 25 i kodexen om Schengengränserna förlängas till ett år.
  [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4)

Det

  Erfarenheten
  har dock visat sig att
  det sällan finns ett behov
  att
  återinföra gränskontroll vid de inre gränserna för perioder längre än två månader. Endast under exceptionella omständigheter kan
  vissa allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten kan kvarstå mycket längre än dessa

  de längsta
  perioder, t.ex. gränsöverskridande terroristhot eller särskilda fall av irreguljära migranters sekundära förflyttningar inom unionen vilka motiverar återinförande av gränskontroller

  på sex månader som för närvarande är tillåtna för återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  . Det är därför nödvändigt och motiverat att anpassa de tidsbegränsningar som tillämpas för

  på
  tillfälligt återinförande av gränskontroll till de nuvarande behoven samtidigt som man säkerställer att denna åtgärd inte missbrukas och förblir ett undantag som endast används
  endast
  som en sista utväg. I detta syfte bör den allmänna tidsbegränsningen enligt artikel 25 i kodexen om Schengengränserna förlängas till ett år.
  [Ändr. 6]

| (4a) | Varje undantag från den grundläggande principen om fri rörlighet för personer bör tolkas strikt, och ett verkligt, aktuellt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar ett av samhällets grundläggande intressen måste föreligga för att få hänvisa till begreppet allmän ordning. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(4a)

Varje undantag från den grundläggande principen om fri rörlighet för personer bör tolkas strikt, och ett verkligt, aktuellt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar ett av samhällets grundläggande intressen måste föreligga för att få hänvisa till begreppet allmän ordning. [Ändr. 7]

| (5) | För att garantera att dessa kontroller vid de inre gränserna förblir ett undantag bör medlemsstaterna lägga fram en riskbedömning av det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll

  beträffande en planerad förlängning av gränskontroll utöver två månader
  . Riskbedömningen bör framför allt bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, visa att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg,
  i synnerhet genom att visa att alternativa åtgärder har visat sig vara eller bedöms vara otillräckliga,
  och förklara hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Ifall den inre gränskontrollen pågår längre än sex månader bör Riskbedömningen
  bör
  också i efterhand visa hur effektiv
  och ändamålsenlig
  den återinförda gränskontrollen har varit för att avvärja det konstaterade hotet och förklara i detalj hur varje angränsande medlemsstat som påverkas av en sådan förlängning har rådfrågats och involverats i fastställandet av de minst betungande arbetsformerna.
  Medlemsstaterna bör behålla möjligheten att vid behov säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de uppgifter som lämnats. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(5)

För att garantera att dessa kontroller vid de inre gränserna förblir ett undantag bör medlemsstaterna lägga fram en riskbedömning av det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll

  beträffande en planerad förlängning av gränskontroll utöver två månader
  . Riskbedömningen bör framför allt bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, visa att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg,
  i synnerhet genom att visa att alternativa åtgärder har visat sig vara eller bedöms vara otillräckliga,
  och förklara hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Ifall den inre gränskontrollen pågår längre än sex månader bör Riskbedömningen
  bör
  också i efterhand visa hur effektiv
  och ändamålsenlig
  den återinförda gränskontrollen har varit för att avvärja det konstaterade hotet och förklara i detalj hur varje angränsande medlemsstat som påverkas av en sådan förlängning har rådfrågats och involverats i fastställandet av de minst betungande arbetsformerna.
  Medlemsstaterna bör behålla möjligheten att vid behov säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de uppgifter som lämnats. [Ändr. 8]

| (5a) | Om återinförandet av inre gränskontroll föreslås för särskilda planerade evenemang av exceptionell natur och varaktighet, såsom idrottsaktiviteter, bör kontrollernas varaktighet vara mycket exakt, begränsad och kopplad till evenemangets faktiska varaktighet. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(5a)

Om återinförandet av inre gränskontroll föreslås för särskilda planerade evenemang av exceptionell natur och varaktighet, såsom idrottsaktiviteter, bör kontrollernas varaktighet vara mycket exakt, begränsad och kopplad till evenemangets faktiska varaktighet. [Ändr. 9]

| (6) | Kvaliteten på den riskbedömning som medlemsstaten lämnar in kommer att vara mycket viktig för bedömningen av behovet av och proportionaliteten hos det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och, Europol
  , Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa samt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter
  bör delta i denna bedömning. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(6)

Kvaliteten på den riskbedömning som medlemsstaten lämnar in kommer att vara mycket viktig för bedömningen av behovet av och proportionaliteten hos det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och, Europol
  , Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa samt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter
  bör delta i denna bedömning. [Ändr. 10]

| (7) | Kommissionens befogenhet att avge ett yttrande enligt artikel 27.4 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla medlemsstaternas nya skyldigheter i fråga om riskbedömningen, även samarbetet med berörda medlemsstater. När gränskontroll utförs vid de inre gränserna längre än sex månader bör kommissionen vara skyldig att avge ett yttrande. Även Samrådsförfarandet enligt artikel 27.5 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla byråernas

  unionbyråernas
  roll (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol) och fokusera på det praktiska genomförandet av olika aspekter av samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat samordningen av olika åtgärder på båda sidor av gränsen i tillämpliga fall. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens befogenhet att avge ett yttrande enligt artikel 27.4 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla medlemsstaternas nya skyldigheter i fråga om riskbedömningen, även samarbetet med berörda medlemsstater. När gränskontroll utförs vid de inre gränserna längre än sex månader bör kommissionen vara skyldig att avge ett yttrande. Även Samrådsförfarandet enligt artikel 27.5 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla byråernas

  unionbyråernas
  roll (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol) och fokusera på det praktiska genomförandet av olika aspekter av samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat samordningen av olika åtgärder på båda sidor av gränsen i tillämpliga fall. [Ändr. 11]

| (8) | För att bättre anpassa de reviderade reglerna till utmaningarna i samband med ihållande allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten bör man införa en särskild möjlighet att
  i undantagsfall
  förlänga inre gränskontroller utöver ett år

  sex månader
  . En sådan förlängning bör åtfölja proportionerliga nationella undantagsåtgärder som också vidtagits inom territoriet för att avvärja hotet, såsom undantagstillstånd. I alla händelser bör en sådan möjlighet inte leda till ytterligare en förlängning av tillfälliga gränskontroller utöver två

  ett
  år. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(8)

För att bättre anpassa de reviderade reglerna till utmaningarna i samband med ihållande allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten bör man införa en särskild möjlighet att
  i undantagsfall
  förlänga inre gränskontroller utöver ett år

  sex månader
  . En sådan förlängning bör åtfölja proportionerliga nationella undantagsåtgärder som också vidtagits inom territoriet för att avvärja hotet, såsom undantagstillstånd. I alla händelser bör en sådan möjlighet inte leda till ytterligare en förlängning av tillfälliga gränskontroller utöver två

  ett
  år. [Ändr. 12]

| (8a) | Behovet av och proportionaliteten hos återinförandet av inre gränskontroll bör vägas mot det hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten som föranledde behovet av ett sådant återinförande, vilket även bör ske i fråga om alternativa åtgärder som kan vidtas på nationell nivå eller unionsnivå, eller bådadera, liksom inverkan av denna kontroll på den fria rörligheten för personer inom området utan inre gränskontroll. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(8a)

Behovet av och proportionaliteten hos återinförandet av inre gränskontroll bör vägas mot det hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten som föranledde behovet av ett sådant återinförande, vilket även bör ske i fråga om alternativa åtgärder som kan vidtas på nationell nivå eller unionsnivå, eller bådadera, liksom inverkan av denna kontroll på den fria rörligheten för personer inom området utan inre gränskontroll. [Ändr. 13]

| (9) | Hänvisningen till artikel 29 i artikel 25.4 bör ändras för att klargöra förhållandet mellan de tidsbegränsningar som är tillämpliga enligt artiklarna 29 och 25 i kodexen om Schengengränserna.
  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(9)

Hänvisningen till artikel 29 i artikel 25.4 bör ändras för att klargöra förhållandet mellan de tidsbegränsningar som är tillämpliga enligt artiklarna 29 och 25 i kodexen om Schengengränserna.
  [Ändr. 14]

| (10) | Möjligheten att utföra tillfälliga kontroller vid de inre gränserna som svar på ett specifikt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten vilket kvarstår längre än ett år

  sex månader
  bör vara föremål för ett särskilt förfarande
  som kräver en rekommendation från rådet
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(10)

Möjligheten att utföra tillfälliga kontroller vid de inre gränserna som svar på ett specifikt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten vilket kvarstår längre än ett år

  sex månader
  bör vara föremål för ett särskilt förfarande
  som kräver en rekommendation från rådet
  . [Ändr. 15]

| (11) | För detta ändamål bör kommissionen avge ett yttrande om behovet av och proportionaliteten hos en sådan förlängning och, i tillämpliga fall, om samarbete med angränsande

  . Europaparlamentet bör omedelbart underrättas om den föreslagna förlängningen. De
  medlemsstater
  som påverkas bör ha möjlighet att lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger sitt yttrande
  . [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(11)

För detta ändamål bör kommissionen avge ett yttrande om behovet av och proportionaliteten hos en sådan förlängning och, i tillämpliga fall, om samarbete med angränsande

  . Europaparlamentet bör omedelbart underrättas om den föreslagna förlängningen. De
  medlemsstater
  som påverkas bör ha möjlighet att lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger sitt yttrande
  . [Ändr. 16]

| (12) | Mot bakgrund av arten av sådana åtgärder, som rör nationella genomförande- och verkställighetsbefogenheter avseende allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, bör rådet undantagsvis ges genomförandebefogenheter att anta rekommendationer enligt detta specifika förfarande. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av arten av sådana åtgärder, som rör nationella genomförande- och verkställighetsbefogenheter avseende allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, bör rådet undantagsvis ges genomförandebefogenheter att anta rekommendationer enligt detta specifika förfarande.

| (13) | Rådet får, med beaktande av kommissionens yttrande, rekommendera en sådan extraordinär ytterligare förlängning och i tillämpliga fall fastställa

  ange
  villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna, i syfte att säkerställa att det är en undantagsåtgärd som
  införs
  endast gäller för så lång tid som är nödvändig och motiverad och som är enhetlig

  konsekvent
  med de åtgärder som också vidtagits på nationell nivå inom territoriet för att hantera samma specifika hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Rådets rekommendation bör vara en förutsättning för en eventuell ytterligare förlängning utöver ettårsperioden och därmed vara av samma art som den som redan föreskrivs i artikel 29

  perioden på sex månader
  .
  Rådets rekommendation bör omedelbart vidarebefordras till Europaparlamentet. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(13)

Rådet får, med beaktande av kommissionens yttrande, rekommendera en sådan extraordinär ytterligare förlängning och i tillämpliga fall fastställa

  ange
  villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna, i syfte att säkerställa att det är en undantagsåtgärd som
  införs
  endast gäller för så lång tid som är nödvändig och motiverad och som är enhetlig

  konsekvent
  med de åtgärder som också vidtagits på nationell nivå inom territoriet för att hantera samma specifika hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Rådets rekommendation bör vara en förutsättning för en eventuell ytterligare förlängning utöver ettårsperioden och därmed vara av samma art som den som redan föreskrivs i artikel 29

  perioden på sex månader
  .
  Rådets rekommendation bör omedelbart vidarebefordras till Europaparlamentet. [Ändr. 17]

| (13a) | Åtgärder som vidtas enligt det särskilda förfarandet vid exceptionella omständigheter som utgör en risk för det övergripande funktionssättet för området utan inre gränskontroll bör inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt ett annat förfarande för att återinföra eller förlänga inre gränskontroll enligt förordning (EU) 2016/399. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(13a)

Åtgärder som vidtas enligt det särskilda förfarandet vid exceptionella omständigheter som utgör en risk för det övergripande funktionssättet för området utan inre gränskontroll bör inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt ett annat förfarande för att återinföra eller förlänga inre gränskontroll enligt förordning (EU) 2016/399. [Ändr. 18]

| (13b) | Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen bör den, i egenskap av fördragens väktare som övervakar tillämpningen av unionsrätten, vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bland annat att föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(13b)

Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen bör den, i egenskap av fördragens väktare som övervakar tillämpningen av unionsrätten, vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bland annat att föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol. [Ändr. 19]

| (14) | Eftersom målet med denna förordning – dvs. att i undantagsfall möjliggöra en förlängning av återinförda gränskontroller vid vissa avsnitt av de inre gränserna under den tid som krävs för att en medlemsstat på lämpligt sätt ska kunna bemöta ett ihållande gränsöverskridande hot – ska komplettera de gällande reglerna om tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna kan det inte uppnås av medlemsstater på egen hand, och en ändring av de gemensamma regler som fastställts på unionsnivå är därför nödvändig. Unionen kan därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet med denna förordning – dvs. att i undantagsfall möjliggöra en förlängning av återinförda gränskontroller vid vissa avsnitt av de inre gränserna under den tid som krävs för att en medlemsstat på lämpligt sätt ska kunna bemöta ett ihållande gränsöverskridande hot – ska komplettera de gällande reglerna om tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna kan det inte uppnås av medlemsstater på egen hand, och en ändring av de gemensamma regler som fastställts på unionsnivå är därför nödvändig. Unionen kan därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (15) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning.

| (16) | Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (4). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (4). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Förenade kungariket.

| (17) | Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (18) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (6), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.A i rådets beslut 1999/437/EG (7). |
| --- | --- |

(18)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (6), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.A i rådets beslut 1999/437/EG (7).

| (19) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.A i beslut 1999/437/EG (9) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (10). |
| --- | --- |

(19)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.A i beslut 1999/437/EG (9) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (10).

| (20) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (12). |
| --- | --- |

(20)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (12).

| (21) | Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(21)

Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (22) | Förordning (EU) 2016/399 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Förordning (EU) 2016/399 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2016/399 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 25 ska ersättas med följande:

  ”1.   Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten exceptionellt

  , som en sista utväg, undantagsvis
  återinföra gränskontroll vid hela den inre gränsen, eller vid vissa gränsavsnitt,

  alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser
  under en begränsad tidsperiod på högst 30 dagar eller så länge som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå om varaktigheten överstiger 30 dagar, dock högst sex månader. Omfattningen och varaktigheten av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna får inte överskrida vad som är absolut

  strikt
  nödvändigt för att bemöta det allvarliga hotet. [Ändr. 20]




  2.   Gränskontroll vid de inre gränserna ska endast återinföras som en sista utväg och i enlighet med artiklarna 27, 27a, 28 och 29. De kriterier som anges i artikel 26 respektive 30 ska beaktas varje gång ett beslut om återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med artikel 27, 27a, 28 respektive 29.
  [Ändr. 21]




  3.   Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår efter den tidsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel, får den medlemsstaten förlänga gränskontroll vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som avses i artikel 26 och i enlighet med artikel 27, på samma grunder som anges i punkt 1 i denna artikel och, med hänsyn till nya omständigheter, i förnybara perioder som motsvarar den tid som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå, dock högst sex månader.
  [Ändr. 22 och 52]




  4.   Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna får totalt sett endast gälla i högst ett år, medräknat förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel.


  I de exceptionella fall som avses i artikel 27a får den totala perioden förlängas ytterligare med högst två år i enlighet med den artikeln.


  När det förekommer exceptionella omständigheter som avses i artikel 29 får den totala perioden förlängas med högst två år i enlighet med punkt 1 i den artikeln.”
  [Ändr. 23] |
| --- | --- |

1.

Artikel 25 ska ersättas med följande:

”1.   Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten exceptionellt

  , som en sista utväg, undantagsvis
  återinföra gränskontroll vid hela den inre gränsen, eller vid vissa gränsavsnitt,

  alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser
  under en begränsad tidsperiod på högst 30 dagar eller så länge som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå om varaktigheten överstiger 30 dagar, dock högst sex månader. Omfattningen och varaktigheten av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna får inte överskrida vad som är absolut

  strikt
  nödvändigt för att bemöta det allvarliga hotet. [Ändr. 20]

2.   Gränskontroll vid de inre gränserna ska endast återinföras som en sista utväg och i enlighet med artiklarna 27, 27a, 28 och 29. De kriterier som anges i artikel 26 respektive 30 ska beaktas varje gång ett beslut om återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med artikel 27, 27a, 28 respektive 29.
  [Ändr. 21]

3.   Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår efter den tidsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel, får den medlemsstaten förlänga gränskontroll vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som avses i artikel 26 och i enlighet med artikel 27, på samma grunder som anges i punkt 1 i denna artikel och, med hänsyn till nya omständigheter, i förnybara perioder som motsvarar den tid som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå, dock högst sex månader.
  [Ändr. 22 och 52]

4.   Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna får totalt sett endast gälla i högst ett år, medräknat förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel.

I de exceptionella fall som avses i artikel 27a får den totala perioden förlängas ytterligare med högst två år i enlighet med den artikeln.

När det förekommer exceptionella omständigheter som avses i artikel 29 får den totala perioden förlängas med högst två år i enlighet med punkt 1 i den artikeln.”
  [Ändr. 23]

| 1a. | Artikel 26 ska ersättas med följande:





  ”Artikel 26




  Kriterier för ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna




  Innan en medlemsstat som en sista utväg beslutar att tillfälligt återinföra gränskontroll vid en eller flera av sina inre gränser eller vid avsnitt av dessa, eller beslutar att förlänga ett sådant tillfälligt återinförande, ska den bedöma










  a) | huruvida det kan anses sannolikt att det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna i tillräcklig utsträckning kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, |
| --- | --- | --- |

1a.

1a.

Artikel 26 ska ersättas med följande:

Artikel 26 ska ersättas med följande:

”Artikel 26

Kriterier för ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna

Innan en medlemsstat som en sista utväg beslutar att tillfälligt återinföra gränskontroll vid en eller flera av sina inre gränser eller vid avsnitt av dessa, eller beslutar att förlänga ett sådant tillfälligt återinförande, ska den bedöma

a)

huruvida det kan anses sannolikt att det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna i tillräcklig utsträckning kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,

| b) | huruvida andra åtgärder än det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, |
| --- | --- |

b)

huruvida andra åtgärder än det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning,

| c) | om det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna står i proportion till hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, särskilt genom att beakta följande:










  i) | Den sannolika effekten av eventuella hot mot dess allmänna ordning eller dess inre säkerhet, inbegripet hot till följd av terroristhändelser eller terroristhot och hot som kommer från organiserad brottslighet. |
| --- | --- | --- |

c)

om det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna står i proportion till hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, särskilt genom att beakta följande:

i)

Den sannolika effekten av eventuella hot mot dess allmänna ordning eller dess inre säkerhet, inbegripet hot till följd av terroristhändelser eller terroristhot och hot som kommer från organiserad brottslighet.

| ii) | Den sannolika effekten av ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna på den fria rörligheten för personer inom området utan inre gränskontroll. |
| --- | --- |

ii)

Den sannolika effekten av ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna på den fria rörligheten för personer inom området utan inre gränskontroll.

Om en medlemsstat enligt första stycket led a bedömer att ett tillfälligt återinförande av inre gränskontroll sannolikt inte kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, ska den inte återinföra inre gränskontroll.

Om en medlemsstat enligt första stycket led b bedömer att andra åtgärder än ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, ska den inte återinföra eller förlänga inre gränskontroll utan ska vidta dessa andra åtgärder.

Om en medlemsstat enligt första stycket led c bedömer att det föreslagna återinförandet av inre gränskontroll inte står i proportion till hotet, ska den inte återinföra eller förlänga inre gränskontroll.” [Ändr. 24]

| 2. | Artikel 27 ska ändras på följande sätt:








  -i) | Rubriken ska ersättas med följande:




  ”Förfarande vid ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna i händelse av ett förutsebart allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten” [Ändr. 25] |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 27 ska ändras på följande sätt:

-i)

-i)

Rubriken ska ersättas med följande:

Rubriken ska ersättas med följande:

”Förfarande vid ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna i händelse av ett förutsebart allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten” [Ändr. 25]

”Förfarande vid ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna i händelse av ett förutsebart allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten”

| -ia) | Följande punkt ska införas före punkt 1:





  ”-1.
     
  Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten, som en sista utväg och i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 26, återinföra gränskontroll vid alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser för en begränsad period på upp till 30 dagar, eller, om det allvarliga hotet kvarstår längre än 30 dagar, för det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst två månader.” [Ändr. 26] |
| --- | --- |

-ia)

-ia)

Följande punkt ska införas före punkt 1:

Följande punkt ska införas före punkt 1:

”-1.
     
  Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten, som en sista utväg och i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 26, återinföra gränskontroll vid alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser för en begränsad period på upp till 30 dagar, eller, om det allvarliga hotet kvarstår längre än 30 dagar, för det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst två månader.” [Ändr. 26]

| -ib) | I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:



  ”1.   
  Vid tillämpningen av punkt - 1 ska den berörda medlemsstaten meddela övriga medlemsstater och kommissionen senast fyra veckor före det planerade återinförandet, eller inom en kortare tidsfrist om de omständigheter som föranledde behovet av att återinföra gränskontroll vid de inre gränserna blev kända mindre än fyra veckor före det planerade återinförandet. I detta syfte ska medlemsstaten lämna följande uppgifter:” [Ändr. 27] |
| --- | --- |

-ib)

-ib)

I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1.   
  Vid tillämpningen av punkt - 1 ska den berörda medlemsstaten meddela övriga medlemsstater och kommissionen senast fyra veckor före det planerade återinförandet, eller inom en kortare tidsfrist om de omständigheter som föranledde behovet av att återinföra gränskontroll vid de inre gränserna blev kända mindre än fyra veckor före det planerade återinförandet. I detta syfte ska medlemsstaten lämna följande uppgifter:” [Ändr. 27]

| i) | I punkt 1 ska följande led läggas till som led aa:








  ”aa) | En riskbedömning där det bedöms hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, där det visas att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklaras hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Om gränskontroll redan har återinförts i mer än sex månader ska det i riskbedömningen även förklaras hur det tidigare återinförandet av gränskontroll har bidragit till att avvärja det konstaterade hotet.

  Riskbedömningen ska även innehålla en detaljerad rapport om den samordning som skedde mellan den berörda medlemsstaten och den eller de medlemsstater med vilka den delar de inre gränser där gränskontroll har utförts.
  Kommissionen ska vidarebefordra riskbedömningen till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol, i tillämpliga fall.”
  [Ändr. 28 och 57] |
| --- | --- | --- |

i)

i)

I punkt 1 ska följande led läggas till som led aa:

I punkt 1 ska följande led läggas till som led aa:

”aa)

”aa)

En riskbedömning där det bedöms hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, där det visas att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklaras hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Om gränskontroll redan har återinförts i mer än sex månader ska det i riskbedömningen även förklaras hur det tidigare återinförandet av gränskontroll har bidragit till att avvärja det konstaterade hotet.

En riskbedömning där det bedöms hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, där det visas att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklaras hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Om gränskontroll redan har återinförts i mer än sex månader ska det i riskbedömningen även förklaras hur det tidigare återinförandet av gränskontroll har bidragit till att avvärja det konstaterade hotet.

Riskbedömningen ska även innehålla en detaljerad rapport om den samordning som skedde mellan den berörda medlemsstaten och den eller de medlemsstater med vilka den delar de inre gränser där gränskontroll har utförts.

Kommissionen ska vidarebefordra riskbedömningen till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol, i tillämpliga fall.”

[Ändr. 28 och 57]

| ia) | I punkt 1 ska följande led införas:










  ”ab) | Andra åtgärder än det föreslagna återinförandet som vidtagits eller planerats av medlemsstaten för att avvärja hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten samt de evidensbaserade skälen till varför alternativa åtgärder, såsom förstärkt gränsöverskridande polissamarbete och poliskontroll, bedömdes vara otillräckliga.” [Ändr. 29] |
| --- | --- | --- |

ia)

ia)

I punkt 1 ska följande led införas:

I punkt 1 ska följande led införas:

”ab)

”ab)

Andra åtgärder än det föreslagna återinförandet som vidtagits eller planerats av medlemsstaten för att avvärja hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten samt de evidensbaserade skälen till varför alternativa åtgärder, såsom förstärkt gränsöverskridande polissamarbete och poliskontroll, bedömdes vara otillräckliga.” [Ändr. 29]

Andra åtgärder än det föreslagna återinförandet som vidtagits eller planerats av medlemsstaten för att avvärja hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten samt de evidensbaserade skälen till varför alternativa åtgärder, såsom förstärkt gränsöverskridande polissamarbete och poliskontroll, bedömdes vara otillräckliga.”

| ii) | I punkt 1 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | I förekommande fall de åtgärder som ska vidtas av övriga medlemsstater och som har överenskommits före det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de berörda

  relevanta
  inre gränserna.”[Ändr. 30] |
| --- | --- | --- |

ii)

I punkt 1 ska led e ersättas med följande:

”e)

I förekommande fall de åtgärder som ska vidtas av övriga medlemsstater och som har överenskommits före det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de berörda

  relevanta
  inre gränserna.”[Ändr. 30]

berörda

relevanta

[Ändr. 30]

| iii) | Punkt 1 sista meningen ska ersättas med följande:
  ”Kommissionen får, om det är nödvändigt,

  vid behov
  begära ytterligare uppgifter från
  den eller
  de berörda medlemsstaterna, t.ex.

  bland annat
  om samarbetet med de medlemsstater som påverkas av
  det planerade återinförandet eller
  den planerade förlängningen av gränskontroll vid de inre gränserna samt ytterligare information

  vidare uppgifter
  som behövs för att bedöma om detta är en sista utväg.”[Ändr. 31] |
| --- | --- |

iii)

Punkt 1 sista meningen ska ersättas med följande:

”Kommissionen får, om det är nödvändigt,

  vid behov
  begära ytterligare uppgifter från
  den eller
  de berörda medlemsstaterna, t.ex.

  bland annat
  om samarbetet med de medlemsstater som påverkas av
  det planerade återinförandet eller
  den planerade förlängningen av gränskontroll vid de inre gränserna samt ytterligare information

  vidare uppgifter
  som behövs för att bedöma om detta är en sista utväg.”[Ändr. 31]

, om det är nödvändigt,

vid behov

den eller

t.ex.

bland annat

det planerade återinförandet eller

ytterligare information

vidare uppgifter

[Ändr. 31]

| iiia) | Följande punkt ska införas:





  ”1a.
     
  Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår längre än två månader, får den medlemsstaten förlänga gränskontrollen vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som fastställs i artikel 26, på samma grunder som avses i punkt - 1 i den här artikeln och, med beaktande av nya omständigheter, för en period som motsvarar det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst fyra månader. Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen inom den tidsperiod som avses i punkt 1.” [Ändr. 32] |
| --- | --- |

iiia)

iiia)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”1a.
     
  Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår längre än två månader, får den medlemsstaten förlänga gränskontrollen vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som fastställs i artikel 26, på samma grunder som avses i punkt - 1 i den här artikeln och, med beaktande av nya omständigheter, för en period som motsvarar det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst fyra månader. Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen inom den tidsperiod som avses i punkt 1.” [Ändr. 32]

| iiib) | Följande punkt ska införas:





  ”1b.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska den berörda medlemsstaten, utöver de uppgifter som anges i punkt 1, tillhandahålla en riskbedömning som ska










  i) | bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av dess inre gränser som påverkas, |
| --- | --- | --- |

iiib)

iiib)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”1b.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska den berörda medlemsstaten, utöver de uppgifter som anges i punkt 1, tillhandahålla en riskbedömning som ska

i)

bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av dess inre gränser som påverkas,

| ii) | beskriva vilka alternativa insatser och åtgärder som tidigare vidtagits för att avvärja det konstaterade hotet, |
| --- | --- |

ii)

beskriva vilka alternativa insatser och åtgärder som tidigare vidtagits för att avvärja det konstaterade hotet,

| iii) | förklara varför de alternativa insatser eller åtgärder som avses i led ii inte i tillräcklig utsträckning avhjälpt det konstaterade hotet, |
| --- | --- |

iii)

förklara varför de alternativa insatser eller åtgärder som avses i led ii inte i tillräcklig utsträckning avhjälpt det konstaterade hotet,

| iv) | visa att förlängningen av gränskontrollen är en sista utväg, och |
| --- | --- |

iv)

visa att förlängningen av gränskontrollen är en sista utväg, och

| v) | förklara hur gränskontrollen på ett bättre sätt skulle bidra till att avvärja det konstaterade hotet. |
| --- | --- |

v)

förklara hur gränskontrollen på ett bättre sätt skulle bidra till att avvärja det konstaterade hotet.

Den riskbedömning som avses i första stycket ska även innehålla en detaljerad rapport om det samarbete som ägt rum mellan den berörda medlemsstaten och den eller de medlemsstater som direkt påverkas av återinförandet av gränskontroll, inbegripet de medlemsstater med vilka den berörda medlemsstaten delar de inre gränser där gränskontroll utförs.

Kommissionen ska vidarebefordra riskbedömningen till byrån och Europol och får vid behov begära att de lämnar synpunkter på den.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att komplettera denna förordning genom att anta metoderna för riskbedömningen.” [Ändr. 33]

| iiic) | Punkt 2 ska ersättas med följande:





  ”2.
     
  De uppgifter som avses i punkterna 1 och 1b ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet samtidigt som de meddelas till de övriga medlemsstaterna och till kommissionen i enlighet med dessa punkter.”. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

iiic)

iiic)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  De uppgifter som avses i punkterna 1 och 1b ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet samtidigt som de meddelas till de övriga medlemsstaterna och till kommissionen i enlighet med dessa punkter.”. [Ändr. 34]

| iiid) | Punkt 3 ska ersättas med följande:





  ”3.
     
  Medlemsstater som lämnar ett meddelande får, när så är nödvändigt och i enlighet med nationell rätt, säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 1b. En sådan säkerhetsskyddsklassificering ska inte hindra tillgång till uppgifterna via lämpliga och säkra kanaler för polissamarbete för de andra medlemsstater som påverkas av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna och ska inte utesluta att kommissionen gör uppgifterna tillgängliga för Europaparlamentet. Översändandet och hanteringen av uppgifter och handlingar som översänds till Europaparlamentet enligt denna artikel ska följa de regler om vidarebefordran och hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är tillämpliga mellan Europaparlamentet och kommissionen.” [Ändr. 35] |
| --- | --- |

iiid)

iiid)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.
     
  Medlemsstater som lämnar ett meddelande får, när så är nödvändigt och i enlighet med nationell rätt, säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 1b. En sådan säkerhetsskyddsklassificering ska inte hindra tillgång till uppgifterna via lämpliga och säkra kanaler för polissamarbete för de andra medlemsstater som påverkas av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna och ska inte utesluta att kommissionen gör uppgifterna tillgängliga för Europaparlamentet. Översändandet och hanteringen av uppgifter och handlingar som översänds till Europaparlamentet enligt denna artikel ska följa de regler om vidarebefordran och hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är tillämpliga mellan Europaparlamentet och kommissionen.” [Ändr. 35]

| iv) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Kommissionen eller en annan medlemsstat får avge ett yttrande efter ett meddelande från en medlemsstat enligt punkt 1

  punkterna 1 och 1a
  och inför det samråd som avses i punkt 5, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72 i EUF-fördraget. [Ändr. 36]

  Om kommissionen
  , på grundval av uppgifterna i meddelandet eller ytterligare inkomna uppgifter,
  har farhågor rörande behovet av eller proportionaliteten hos det planerade återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna, eller om den anser att det vore lämpligt med samråd om någon aspekt av meddelandet, ska den
  utan dröjsmål
  avge ett yttrande med sådan

  denna
  innebörd.”. [Ändr. 37]


  Om gränskontroll vid de inre gränserna redan har varit återinförd i sex månader ska kommissionen avge ett yttrande.”
  [Ändr. 38] |
| --- | --- |

iv)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen eller en annan medlemsstat får avge ett yttrande efter ett meddelande från en medlemsstat enligt punkt 1

  punkterna 1 och 1a
  och inför det samråd som avses i punkt 5, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72 i EUF-fördraget. [Ändr. 36]

Om kommissionen
  , på grundval av uppgifterna i meddelandet eller ytterligare inkomna uppgifter,
  har farhågor rörande behovet av eller proportionaliteten hos det planerade återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna, eller om den anser att det vore lämpligt med samråd om någon aspekt av meddelandet, ska den
  utan dröjsmål
  avge ett yttrande med sådan

  denna
  innebörd.”. [Ändr. 37]

Om gränskontroll vid de inre gränserna redan har varit återinförd i sex månader ska kommissionen avge ett yttrande.”
  [Ändr. 38]

| v) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”De uppgifter som avses i punkt 1

  punkterna 1 och 1a
  och ett yttrande från kommissionen eller en medlemsstat enligt
  vad som avses i
  punkt 4 ska vara föremål för samråd under ledning av kommissionen. I förekommande fall ska. Samrådet
  ska
  inbegripa








  i) | gemensamma möten mellan den medlemsstat som planerar att återinföra gränskontroll vid inre gränser

  vid de inre gränserna
  , övriga medlemsstater, särskilt de som
  direkt
  påverkas direkt av sådana åtgärder, och de berörda byråerna. Proportionaliteten hos de planerade åtgärderna, det konstaterade

  med kommissionen, vilka ska hållas i syfte att vid behov organisera ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna och att granska om åtgärderna står i proportion till de händelser som föranleder återinförandet av gränskontroll, inklusive eventuella alternativa åtgärder, liksom
  hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, |
| --- | --- | --- |

v)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”De uppgifter som avses i punkt 1

  punkterna 1 och 1a
  och ett yttrande från kommissionen eller en medlemsstat enligt
  vad som avses i
  punkt 4 ska vara föremål för samråd under ledning av kommissionen. I förekommande fall ska. Samrådet
  ska
  inbegripa

punkt 1

punkterna 1 och 1a

vad som avses i

under ledning av kommissionen. I förekommande fall ska

ska

i)

i)

gemensamma möten mellan den medlemsstat som planerar att återinföra gränskontroll vid inre gränser

  vid de inre gränserna
  , övriga medlemsstater, särskilt de som
  direkt
  påverkas direkt av sådana åtgärder, och de berörda byråerna. Proportionaliteten hos de planerade åtgärderna, det konstaterade

  med kommissionen, vilka ska hållas i syfte att vid behov organisera ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna och att granska om åtgärderna står i proportion till de händelser som föranleder återinförandet av gränskontroll, inklusive eventuella alternativa åtgärder, liksom
  hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,

inre gränser

vid de inre gränserna

direkt

direkt

de berörda byråerna. Proportionaliteten hos de planerade åtgärderna, det konstaterade

med kommissionen, vilka ska hållas i syfte att vid behov organisera ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna och att granska om åtgärderna står i proportion till de händelser som föranleder återinförandet av gränskontroll, inklusive eventuella alternativa åtgärder, liksom

| ii) | och sätten att säkerställa genomförande av det ömsesidiga samarbetet mellan medlemsstaterna ska undersökas. Den medlemsstat som planerar att återinföra eller förlänga gränskontroll vid de inre gränserna ska ta största hänsyn till resultaten av ett sådant samråd när den utför gränskontroller

  oanmälda platsbesök av kommissionen vid de berörda inre gränserna där så är lämpligt, vid behov med bistånd av experter från medlemsstaterna och byrån, Europol eller andra relevanta unionsorgan eller unionsbyråer, för att bedöma gränskontrollernas ändamålsenlighet vid dessa inre gränser och efterlevnaden av denna förordning; rapporterna från sådana oanmälda platsbesök ska översändas till Europaparlamentet
  .”. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

ii)

ii)

och sätten att säkerställa genomförande av det ömsesidiga samarbetet mellan medlemsstaterna ska undersökas. Den medlemsstat som planerar att återinföra eller förlänga gränskontroll vid de inre gränserna ska ta största hänsyn till resultaten av ett sådant samråd när den utför gränskontroller

  oanmälda platsbesök av kommissionen vid de berörda inre gränserna där så är lämpligt, vid behov med bistånd av experter från medlemsstaterna och byrån, Europol eller andra relevanta unionsorgan eller unionsbyråer, för att bedöma gränskontrollernas ändamålsenlighet vid dessa inre gränser och efterlevnaden av denna förordning; rapporterna från sådana oanmälda platsbesök ska översändas till Europaparlamentet
  .”. [Ändr. 39]

sätten att säkerställa genomförande av det ömsesidiga samarbetet mellan medlemsstaterna ska undersökas. Den medlemsstat som planerar att återinföra eller förlänga gränskontroll vid de inre gränserna ska ta största hänsyn till resultaten av ett sådant samråd när den utför gränskontroller

oanmälda platsbesök av kommissionen vid de berörda inre gränserna där så är lämpligt, vid behov med bistånd av experter från medlemsstaterna och byrån, Europol eller andra relevanta unionsorgan eller unionsbyråer, för att bedöma gränskontrollernas ändamålsenlighet vid dessa inre gränser och efterlevnaden av denna förordning; rapporterna från sådana oanmälda platsbesök ska översändas till Europaparlamentet

[Ändr. 39]

| 3. | En ny artikel ska läggas till:
  Särskilt förfarande när det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten överskrider ett år

  sex månader [Ändr. 40]


  ”1.   I

  Under
  exceptionella fall

  omständigheter
  , när medlemsstaten står inför samma allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en längre tid än den period som avses i artikel 25.4 första meningen

  artikel 27.1a
  , och när proportionerliga nationella undantagsåtgärder också vidtagits inom territoriet för att komma till rätta med detta hot, kan den gränskontroll som tillfälligt återinförts för att bemöta detta hot förlängas ytterligare i enlighet med denna artikel. [Ändr. 41]



  2.   Senast sex

  tre
  veckor före utgången av den period som avses i artikel 25.4 första meningen

  artikel 27.1a
  ska medlemsstaten meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen om att den eftersträvar en ytterligare förlängning i enlighet med det särskilda förfarande som anges i denna artikel. Meddelandet

  den här artikeln. Detta meddelande
  ska innehålla
  alla
  de uppgifter som krävs enligt artikel 27.1 a–e

  och 27.1b
  . Artikel 27.2 och 27.3 ska tillämpas. [Ändr. 42]



  3.   Kommissionen ska avge ett yttrande
  över huruvida den föreslagna förlängningen uppfyller de krav som anges i punkterna 1 och 2 och över behovet av och proportionaliteten hos den föreslagna förlängningen
  .
  De medlemsstater som påverkas får lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger detta yttrande
  . [Ändr. 43]



  4.   Rådet får, med vederbörligt beaktande av

  När rådet har beaktat
  kommissionens yttrande
  får det, som en sista utväg
  , rekommendera att
  den berörda
  medlemsstaten beslutar att ytterligare förlänga

  förlänger
  gränskontrollen vid de

  sina
  inre gränserna

  gränser
  med en period på högst

  upp till
  sex månader. Den perioden får förlängas högst tre gånger med en ytterligare period på högst sex månader. I sin rekommendation ska rådet åtminstone ange de uppgifter som avses i artikel 27.1 a–e. I tillämpliga fall ska rådet

  och 27.1b och
  fastställa villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna.”[Ändr. 44] |
| --- | --- |

3.

En ny artikel ska läggas till:

Särskilt förfarande när det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten överskrider ett år

  sex månader [Ändr. 40]

ett år

sex månader

”1.   I

  Under
  exceptionella fall

  omständigheter
  , när medlemsstaten står inför samma allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en längre tid än den period som avses i artikel 25.4 första meningen

  artikel 27.1a
  , och när proportionerliga nationella undantagsåtgärder också vidtagits inom territoriet för att komma till rätta med detta hot, kan den gränskontroll som tillfälligt återinförts för att bemöta detta hot förlängas ytterligare i enlighet med denna artikel. [Ändr. 41]

2.   Senast sex

  tre
  veckor före utgången av den period som avses i artikel 25.4 första meningen

  artikel 27.1a
  ska medlemsstaten meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen om att den eftersträvar en ytterligare förlängning i enlighet med det särskilda förfarande som anges i denna artikel. Meddelandet

  den här artikeln. Detta meddelande
  ska innehålla
  alla
  de uppgifter som krävs enligt artikel 27.1 a–e

  och 27.1b
  . Artikel 27.2 och 27.3 ska tillämpas. [Ändr. 42]

3.   Kommissionen ska avge ett yttrande
  över huruvida den föreslagna förlängningen uppfyller de krav som anges i punkterna 1 och 2 och över behovet av och proportionaliteten hos den föreslagna förlängningen
  .
  De medlemsstater som påverkas får lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger detta yttrande
  . [Ändr. 43]

4.   Rådet får, med vederbörligt beaktande av

  När rådet har beaktat
  kommissionens yttrande
  får det, som en sista utväg
  , rekommendera att
  den berörda
  medlemsstaten beslutar att ytterligare förlänga

  förlänger
  gränskontrollen vid de

  sina
  inre gränserna

  gränser
  med en period på högst

  upp till
  sex månader. Den perioden får förlängas högst tre gånger med en ytterligare period på högst sex månader. I sin rekommendation ska rådet åtminstone ange de uppgifter som avses i artikel 27.1 a–e. I tillämpliga fall ska rådet

  och 27.1b och
  fastställa villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna.”[Ändr. 44]

| 3a. | Artikel 28.4 ska ersättas med följande:





  ”4.
     
  Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna ska inte överstiga två månader totalt, medräknat den första perioden enligt punkt 1 i denna artikel och förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel.” [Ändr. 45 och 66] |
| --- | --- |

3a.

3a.

Artikel 28.4 ska ersättas med följande:

Artikel 28.4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna ska inte överstiga två månader totalt, medräknat den första perioden enligt punkt 1 i denna artikel och förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel.” [Ändr. 45 och 66]

| 3b. | En ny artikel ska införas:





  ”Artikel 28a




  Beräkning av den period under vilken gränskontroll återinförs eller förlängs på grund av ett förutsebart hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, där det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten överstiger sex månader och i fall som kräver omedelbara åtgärder.




  Varje återinförande eller förlängning av gränskontroller vid de inre gränserna som görs före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska medtas vid beräkningen av de perioder som avses i artiklarna 27, 27a och 28.” [Ändr. 46] |
| --- | --- |

3b.

3b.

En ny artikel ska införas:

En ny artikel ska införas:

”Artikel 28a

Beräkning av den period under vilken gränskontroll återinförs eller förlängs på grund av ett förutsebart hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, där det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten överstiger sex månader och i fall som kräver omedelbara åtgärder.

Varje återinförande eller förlängning av gränskontroller vid de inre gränserna som görs före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska medtas vid beräkningen av de perioder som avses i artiklarna 27, 27a och 28.” [Ändr. 46]

| 3c. | I artikel 29.1 ska följande stycke läggas till:




  ”De kriterier som anges i artikel 30 ska beaktas varje gång ett beslut om tillfälligt återinförande eller tillfällig förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med denna artikel.” [Ändr. 67] |
| --- | --- |

3c.

3c.

I artikel 29.1 ska följande stycke läggas till:

I artikel 29.1 ska följande stycke läggas till:

”De kriterier som anges i artikel 30 ska beaktas varje gång ett beslut om tillfälligt återinförande eller tillfällig förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med denna artikel.” [Ändr. 67]

”De kriterier som anges i artikel 30 ska beaktas varje gång ett beslut om tillfälligt återinförande eller tillfällig förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med denna artikel.”

| 3d. | Artikel 29.5 ska ersättas med följande:





  ”5.
     
  Denna artikel ska inte påverka åtgärder som kan komma att antas av medlemsstaterna i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten enligt artiklarna 27, 27a och 28. Den totala perioden för ett återinförande eller en förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna enligt denna artikel ska dock inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt artiklarna 27, 27a eller 28.” [Ändr. 47] |
| --- | --- |

3d.

3d.

Artikel 29.5 ska ersättas med följande:

Artikel 29.5 ska ersättas med följande:

”5.
     
  Denna artikel ska inte påverka åtgärder som kan komma att antas av medlemsstaterna i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten enligt artiklarna 27, 27a och 28. Den totala perioden för ett återinförande eller en förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna enligt denna artikel ska dock inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt artiklarna 27, 27a eller 28.” [Ändr. 47]

Artikel 1a

Denna förordning ska tillämpas på meddelanden som medlemsstaterna lämnar i enlighet med artikel 27 i kodexen om Schengengränserna från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft].

Varje återinförande eller förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna som har gjorts före den ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i artikel 28.4. [Ändr. 69]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019.

1

(2)  EUT L 77, 23.3.2016, s. 1.

2

(3)  C(2017)3349 final, 12.5.2017.

3

(4)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

4

(5)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

7

(8)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

8

(9)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

9

(10)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

10

(11)  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

11

(12)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

12

---